prot · H90986 · 2022-03-23 00:00:00 — Vi alla måste kunna leva tillsammans med respekt för varandras upplevelser och kulturer. Därför är dessa frågor så angelägna för oss att driva i . 102 SKÅNBERG (KD): Jag yrkar bifall till reservation 12 under punkt 6, som handlar om älvdalskan. Jag återkommer till den. I det här betänkandet finns det mycket man skulle kunna ta upp, som de motioner vi har och KU:s ställningstagande. Det är fem minoritetsspråk som de här minoriteterna berörs av. Jag skulle vilja lyfta fram antisemitismen och antiziganismen och de texter där KU är enigt. Det här är föga kontroversiellt, men det kan vara en bra grund. Detta står vi bakom. behandlade KU motionsyrkanden om arbetet mot antisemitism. I sitt ställningstagande framhöll utskottet att det är av stor vikt att fortsatta insatser görs för att sprida kunskaper om antisemitism och de särskilda föreställningar som är antisemitismens näring samt om förföljelsen av judar genom historien och fram till våra dagar. Vidare konstaterade KU att viktiga satsningar har gjorts för att öka säkerheten vid judiska synagogor och andra institutioner samt judiska evenemang och mötesplatser, och vi framhöll vikten av att dessa satsningar utvärderas och att säkerhetsläget kontinuerligt följs upp. KU framhöll även att arbetet mot antisemitism och för judisk säkerhet behöver läggas upp i kontinuerlig dialog med det judiska civilsamhället och dess olika företrädare och att denna dialog behöver föras på ett sätt som fångar upp olika aspekter och tar hänsyn till att situationen vad gäller antisemitism och hotbilder varierar i olika delar av samhället. I dagens ställningstagande framhåller KU att det är av stor vikt att fortsatta insatser görs för att sprida kunskap om antisemitism och de särskilda föreställningar som är antisemitismens näring samt om förföljelsen mot judar genom historien och fram till våra dagar. Jag vill också lyfta fram antiziganismen och det vidriga i att särbehandla och diskriminera romer. framhöll i svar på motioner att åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering är av stor vikt, och vi noterade redogörelsen i budgetpropositionen för det pågående arbetet. Utskottet noterade vidare att regeringen avsåg att fortsätta arbetet med att tillgodose tillkännagivande på detta område och även det pågående arbetet med att utreda hur ett nationellt center för romska frågor skulle kunna inrättas, vilket nu är på gång. framhäver utskottet i sitt ställningstagande att regeringen har beslutat att inrätta en kommitté i form av en , vilken bland annat ska kartlägga och granska den politik som förts gentemot romerna i ett historiskt perspektiv och lämna förslag till åtgärder som bidrar till upprättelse och främjar försoning. Så till älvdalskan, som flera talare har tagit upp. Älvdalskan har behandlats som en dialekt, men den amerikanska språkorganisationen tog ställning i frågan om den lingvistiska klassificeringen av älvdalskan. är en ideell organisation med närvaro i ett åttiotal länder som arbetar för en hållbar lingvistisk utveckling, framför allt genom forskning, översättning och utbildning. Organisationen beslutade att klassificera älvdalskan som ett distinkt språk snarare än som en dialekt av svenska. I beslutet hänvisades bland annat till antalet tillgängliga publikationer på älvdalska och antalet vetenskapliga studier av älvdalskan. Beslutet innebär att älvdalskan tilldelas en egen språkkod enligt den internationella standarden ISO 639. och folkminnen har regeringens uppdrag att på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och andra immateriella kulturarv i . Myndigheten har under beredningen av ett tidigare motionsbetänkande lämnat en redogörelse för älvdalskans språkpolitiska status till utskottet. I reservation 12 under punkt 6 framhåller att ministerrådets språkliga expertkommitté i en rapport efter besök i och möte med representanter för älvdalskan och för kommun konstaterar att det arbete som gjorts av organisationer som stöder älvdalskan och de pengar man fått av olika myndigheter i praktiken har gjort älvdalskan till en del av det svenska kulturarvet och ett erkänt språk. framhåller bland annat det faktum att det finns mycket av den språkliga litteratur som behövs för att skilja en dialekt från ett språk. Språket stöds också formellt och praktiskt av kommun. Mot den bakgrunden drar expertkommittén slutsatsen att älvdalskan uppfyller kriterierna för ett minoritetsspråk och uppmanar att inkludera rapportering av älvdalska i kommande periodiska rapporter om minoritetsspråken till ministerrådet enligt den europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk. Mot bland annat den bakgrunden bör älvdalskan erkännas som minoritets- eller landsdelsspråk i enligt fördrag, och regeringen bör redovisa vilka åtgärder som vidtas för att skydda språkets överlevnad. 103 (L): Vem avgör ens identitet? Det måste alltid vara den enskilde själv som bestämmer sin tillhörighet. Minoritetspolitiken ska underlätta och skapa möjligheter för individer att själva avgöra. Det är genom människors val som språk hålls levande och förs vidare till nästa generation, och det är människor själva som bevarar, förändrar och förnyar minoriteters kulturtraditioner. Det handlar också om att kunna identifiera sig som både och, inte antingen eller. Det handlar inte om att tvingas välja mellan att vara same eller svensk, sverigefinne eller svensk, rom eller svensk, jude eller svensk, tornedaling eller svensk. Det handlar om att kunna välja både och. Samiska och finska har talats i som svenska språket. De romska och judiska grupperna har funnits här . Men fram till våra dagar har de nationella minoriteterna ofta osynliggjorts. Minoritetspolitik bör handla om att stärka individens rätt att använda sitt språk och vara delaktig i sin kultur. , sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar har utvecklat sin kultur på svensk mark . För att minoritetsspråken ska kunna föras vidare till nästa generation behövs tillgång till utbildning i minoritetsspråk. En viktig del av minoritetspolitiken är förvaltningsområdena som finns för samiska, finska och meänkieli. I dessa områden har den enskilde större rätt att få tillgång till språket genom förskola och äldreomsorg på sitt minoritetsspråk. Liberala statsråd har i regeringsställning arbetat för att förvaltningsområdena ska finnas i stora delar av . Liberala statsråd har arbetat för att stärka nationella minoriteters rättigheter, och liberala statsråd tog initiativ till att ändra den lagstiftning som bland annat begränsade rätten till språkundervisning för barn som inte hade språket levande hemma. Jag ska också ta upp den romska inkluderingen. Under ledning av statsrådet togs initiativ till en samlad strategi för romsk inkludering. Romers utsatthet måste ständigt belysas, inte bara i utan även i . Det gäller även i dessa tider och inte bara historiskt sett utan även här och . Det är viktigt att fördomarna och förtrycket mot romer bekämpas med kraft. presenterades en vitbok för att synliggöra de övergrepp som det allmänna utsatt romer för , och det är viktigt att slutsatser tas till vara. Det saknas förvaltningsområde för chib som minoritetsspråk. Den långsiktiga strategin för romsk inkludering har utbildning och social omsorg som två särskilt utpekade verksamhetsområden. Därför menar att regeringen förutsättningslöst bör utreda vilka för- och nackdelar som finns med att införa ett förvaltningsområde för chib efter samma modell som finns för samiska, finska och meänkieli. Det behövs insatser, även för att förvalta kulturen. Att förvalta kulturen ger möjligheter att förvalta språken. Jag har med stor glädje själv tagit del av exempelvis att julkalendern har gått att lyssna till också på de olika romska språken. Det har berikat oss alla och vår kultur. Det spelar roll hur majoritetssamhället ser på minoriteters rättigheter. Det spelar roll hur enskilda individer agerar. Man slätar över och tonar ned när reaktionen inte blev den förväntade och säger att det bara var ett skämt. För man får ju göra sig rolig över nationella minoriteter eller över en viss nationell minoritet där det finns historiska skämt om knivar och sprit. Man får ju skämta på andras bekostnad. Vi bär alla ett ansvar för att inte sprida fördomar eller förminska andra. För att bekämpa fördomar behövs mer än politiska beslut och pamfletter. Det behövs att vi lever som vi lär. Det är viktigt att bekämpa antisemitism, antiziganism och fördomar mot alla minoriteter. Vi som enskilda individer bär ett ansvar för att inte sprida fördomar, även i vardagen. Vi har tidigare hört om stora gärning, men jag vill också lyfta fram , som höll ett brandtal, I have a dream, om människors lika värde. Han hoppades att hans barn skulle bedömas utifrån sin inre karaktär. Det är ett viktigt budskap än . Minoritetspolitiken ska underlätta och skapa möjligheter för individer. Det handlar om människors lika värde. Människors lika värde är en fråga om frihet, för oss alla. Avslutningsvis yrkar jag för tids bifall endast till reservation 4, men jag står bakom alla våra reservationer. 104 (V): Det är inte direkt hemmaarena för mig att komma till en debatt som hör till och som handlar om minoritetsfrågor, men det finns faktiskt en koppling till mitt ursprung och mina hemtrakter som jag bedömer att det är viktigt att ni, mina kollegor i , men även regeringen och de som lyssnar får kännedom om. Jag kan börja med att berätta att när jag började i skolan kunde jag inte ett ord svenska, utan det var meänkieli som jag hade lärt mig hemma. Som tur var hade allt förändrats när jag började skolan. Det var bra lärarinnor, och det var inga problem. Jag har inga dåliga minnen från min skolgång, men jag kommer att återkomma till andra signaler som har getts. Det pågår ett arbete i en kommitté i form av en sannings- och för granskning av kränkningar och övergrepp mot tornedalingar, kväner och lantalaiset. Man ska utreda den assimileringspolitik som bedrevs av svenska staten och , och man ska verka för att historiska erfarenheter synliggörs. Syftet är att bidra till att ge minoriteter kollektiv upprättelse, främja försoning och motverka att något liknande händer . Min far var född , och när han började skolan kunde han ingen svenska. Eleverna fick inte prata meänkieli eller finska, och det är lätt att förstå att de blev tysta. Det är inte konstigt att de som tillhörde hans generation och som kom från dessa familjer inte hade någon större chans att få läsa vidare. Om man inte får prata det språk man kan och om man får smaka piskan när man pratar det språket blir man en tyst elev. Det kan jag tala om för er. Jag är orolig över de signaler jag får från människor som på olika sätt är inblandade i försoningsprocessen när det gäller tornedalingar och meänkielitalande. En av de mest grava signaler jag får lyder typ så här: tänker staten återigen gräva ned sanningen tillsammans med oss gamlingar som ännu kommer ihåg och kan återge sanningen. Det känns inte alls bra att höra detta om en kommission som verkligen är ute i elfte timmen för att kunna återge historien någorlunda. Vi behöver med alla till buds stående medel ge kommissionen de förutsättningar som krävs för att det ska bli försoning och upprättelse. Den behöver få tid och resurser för att göra detta ordentligt. Om den inte får det kommer historien att återupprepa hur man ser på oss som också är ett folkslag och en nationell minoritet som har århundraden av historia som behöver komma ut i ljuset. Om detta inte görs ordentligt och om resurser inte tillsätts kommer historiens dom över regeringen att bli hård. Apropå historia och folkslag pågår nu även en utredning av hur en ny renskötsellag ska utformas. Detta arbete pågår i en kommitté som ska komma med förslag till en ny renskötsellag. Det som kan utläsas i direktivet är att de förslag som lämnas ska vara förenliga med Högsta domstolens slutsatser i Girjasdomen, och sedan står det några siffror. Förslagen ska också vara förenliga med folkrättsliga förpliktelser. Direktiven är omfattande och bra på många sätt. Men det som förbryllar mig och tusentals tornedalingar är varför man i både direktiven och kommittén utesluter ett folkslag som också har använt sig av markerna . Jag pratar givetvis om oss tornedalingar, kväner och lantalaiset. Vi är en nationell minoritet med eget språk och en egen historia som man försöker undvika till vilket pris som helst. Vi har en riksorganisation som heter STR-T, vilket står för – Torniolaaksolaiset. Jag kan detta minoritetsspråk. I en skrivelse från denna organisation till framförs kritik mot hur man genom denna miss utesluter en del av samhället som är en del av vardagen och gemenskapen, så som vi borde vara i dagens . Jag kommer från en del av landet där människor har delat naturen med alla, oavsett om det har handlat om renskötare, fiskare, jägare eller bara fritidsfolk som njutit av naturen. Jag får samtal, mejl och till och med handskrivna brev. Det är många reaktioner på farhågor som målas upp. Jag lovar er att det inte bara är några bittra jägare som misslyckades med jakten som söker syndabockar, utan det är fler som är oroliga. Jag lovar att jag verkligen försöker dämpa detta. Det är inte så svart eller vitt, men reaktionerna kommer. Jag har personligen högt förtroende för vårt urfolk som sköter renar, och jag är rent av stolt över att bo i ett land där vi har detta som ett kulturarv som vi verkligen ska värna om. Men jag förstår inte varför man är så rädd för att söka en bredare samsyn än det som beskrivs i direktivet. När det gäller jakt och fiske, som allt egentligen handlar om, måste jag fråga er om det är något som förknippas med renskötsel. När det gäller oss som bor och verkar i områden där dessa utmaningar är vardag lovar jag er att ingen är betjänt av konflikter, vilket ett beslut som inte faller i god jord hos merparten av lokalbefolkningen kan landa i. Jag ska ta ännu ett exempel som stör mig lite. När man grävde en gruva i min hemkommun gjorde man en pipeline till älven, och där kom det fram fyndigheter som gjorde att man stoppade arbetet lite. I byn i kom en fyndighet till ytan som man med metoder som är godkända och välkända kunde se var . Varför är ingen intresserad av den historien? Vilka var det som grillade i Aareavaara när allt annat låg under vatten? En ny historieskrivning är svår och tung. Det blir inte lika lätt att berätta för Vuollerimborna att fyndigheten som var 6 egentligen inte var så gammal. Men historien är väl inte av ondo för någon? Att ingen törs rota i detta känns märkligt för mig som tornedaling som delar min uppväxt med alla andra som verkar där och har sin mark och sitt vatten tillsammans. 105 (KD): Mitt intresse för älvdalskan väcktes när jag jobbade på som sjuksköterska i långvården. Många av de gamla led av demenssjukdomar och hade glömt svenskan. Tro mig, jag behövde tolk för att göra mig förstådd. Jag fick gå runt på avdelningen för att se om någon hade en pin med texten: Ig dalskar. Detta för att jag skulle kunna kommunicera med de gamla. Men lärde jag mig vissa fraser och kunde hantera situationen lite bättre. Men det var inte bara de gamla och dementa som hade glömt svenskan som gjorde att jag kände mig som en främling och invandrare. Även i personalrummet pratade man Moramål, Orsamål och så vidare beroende på vilken by man kom från. Det påminde mig om hur jag upplevde situationen när jag arbetade i innan jag lärde mig swahili. Att dalska, det är att tala detta uråldriga mål. Det utgör en gren på det fornnordiska språkträdet. Det skilde sig från rikssvenskan , och enligt vissa forskare ännu tidigare. Det har större likheter med hur man talade . Detta handlar verkligen inte bara om dialekter. Det är lika stora skillnader mellan svenska och älvdalska som det är mellan svenska och isländska. Både grammatik och ordförråd skiljer sig åt markant, som flera talare har påpekat här. Sedan jag och min familj bodde i och har försvenskningen enligt uppgift gått ganska långt. Den unga generationen i Mora- och Orsaområdet har tappat mycket av sina mål. Men i har man målmedvetet strävat efter att bevara sitt språk. Många språkforskare med internationellt renommé har bidragit. Man har tagit fram lexikon, grammatikor, skolböcker, sagoböcker och till och med ett Memoryspel. Jag har några exempel nere i bänken om någon är intresserad. Det har skrivits och uppförts dramer och musikaler. Det har spelats in sånger i olika genrer. Man har till och med dubbat på älvdalska. Man utbildar också lärare för att kunna lära ut älvdalska. Mycket av detta har finansierats av medel från Allmänna arvsfonden. Just nu pågår ett projekt i samarbete med MIT i för att ta fram ett tangentbord där skrivtecknen för de språkljud som saknas i svenskan finns med, som tonande läspljud och nasala vokaler. Ett annat projekt har kommit till på uppdrag av ta fram punktskrift för älvdalska där dessa skrivtecken finns med översatta till punktskrift. Älvdalska fick en egen ISO-kod 2016, vilket innebär att det betraktas som ett språk internationellt. språkliga expertkommitté har konstaterat att alla kriterier är uppfyllda för att betrakta älvdalskan som ett landsdelsspåk. Det har kommissionen också stadfäst genom att uppmana att beskriva språkets status i sina årliga rapporter om minoritetsspråk. Låt inte älvdalskan gå samma öde till mötes som Mora‑ och Orsamålen som är på väg att dö ut. Älvdalskan är levande. Intresset hos unga att lära sig tala älvdalska är stort. Många barn är tvåspråkiga och använder älvdalska som vardagsspråk. Det bekräftade ungdomar som jag träffade vid mitt besök i . De är lika målmedvetna som islänningar och norrmän i att hitta inhemska ord i stället för lånord. Till exempel mobiltelefon kallas wavelslaverduos – ungefär dosan som man går och pratar i. Älvdalingarna begär inte att deras språk jämställs med de nationella minoritetsspråken. Men de behöver ett fortsatt stöd när anslaget från Allmänna arvsfonden upphör för att kunna översätta läromedel, ta fram publikationer på språket, samordna insatser och för att avsätta lärartid för undervisning för detta ändamål. Därför behöver älvdalskan erkännas som ett språk och inte bara som en dialekt. I betänkande som vi nu debatterar beskrivs den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, den så kallade minoritetsspråkskonventionen på följande sätt: ”Enligt konventionen definieras landsdels- eller minoritetsspråk som ett språk som av hävd används i ett visst territorium inom en stat, av medborgare i den staten som utgör en grupp som till antalet är mindre än resten av befolkningen i den staten – – – och som är annorlunda än det eller de officiella språken i staten.” Denna definition är klockren. Den stämmer till punkt och pricka in på älvdalska. Att avslå min och övrigas motioner vore en självmotsägelse. Därför yrkar jag bifall till reservation 12 under punkt 6. 106 (S): Svensk minoritetspolitik har tagit avgörande steg framåt, som flera talare före mig har varit inne på. Efter rikets delande 1809 definierades som ett etniskt homogent land, och de minoriteter som fanns skulle assimileras. Detta skedde på flera olika sätt: i normalskola för samerna och genom tvångsförsvenskning av tornedalingar, för att nämna några exempel. Förtrycket av den romska gruppen lämnar än sina spår i form av sämre folkhälsa och ett ekonomiskt utanförskap. Regeringen har därför genomfört ett flertal åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering. Den judiska gruppen utsätts för antisemitiska angrepp. Regeringen jobbar för att främja utbildning för att förebygga antisemitism och andra former av rasism genom bland annat ökade resurser till och till . Införandet av de nationella minoriteternas särställning och upptagandet av dem i regeringsformen innebar ett avgörande genombrott. Undan för undan har ytterligare steg tagits. En vitbok om förtrycket av romerna var ett sådant. Beslutet om en konsultationsordning för det samiska folket var ytterligare ett sådant steg. Enligt budgeten inrättas olika språkcentrum för minoriteter, och handlingsprogram för minoritetsspråk arbetas fram. I det allt djupare säkerhetspolitiska samarbetet med är det också till vår fördel att vi har en stor befolkning som behärskar finska och att svenska är ett officiellt språk i . Låt oss ta till vara den resursen. Med reformer av det slag som jag har nämnt stärks minoriteters rättigheter, men ytterligare steg kommer att behöva tas. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 19 Beslut om ärende som slutdebatterats CU33 Den nationella planen för omprövning av vattenkraft 2. res. (S, V, L, MP) 141 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:60 M, 55 SD, 27 C, 19 KD :87 S, 22 V, 17 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 5 V, 3 KD, 3 L, 2 MP Ciczie Weidby (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. § 20 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU48 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser Kammaren biföll utskottets förslag. SfU21 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar 2. res. 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 55 SD, 27 C, 19 KD, 17 L, 14 MP :1 S, 23 V, 1 - Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP SfU14 Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in‑ och utresesystem Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Biometriska uppgifter och biometriska data) 2. res. 1 (S, C, V, MP) 152 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:60 M, 55 SD, 19 KD, 17 L 1:87 S, 27 C, 23 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP Punkt 3 (Gallringsfrist) 2. res. 2 (S, C, V, MP) 152 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:60 M, 55 SD, 19 KD, 17 L 2:87 S, 27 C, 23 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP Punkt 4 (Möjlighet att spara biometriska uppgifter) 2. res. 3 (M, KD, L) 3. res. 4 (SD) 96 för res. 56 för res. Kammaren biträdde res. 97 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:87 S, 27 C, 23 V, 14 MP, 1 - 3:60 M, 1 SD, 19 KD, 17 L Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP Punkt 5 (Övrigt om anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem) 2. res. 6 (KD) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:87 S, 60 M, 27 C, 23 V, 17 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP SfU16 Utlänningar i utan tillstånd Punkt 1 (Åtgärder mot skuggsamhället) 2. res. 1 (V, MP) 38 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 55 SD, 27 C, 19 KD, 17 L, 1 - 1:1 S, 23 V, 14 MP Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd) 2. res. 2 (S, V, MP) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:60 M, 55 SD, 27 C, 19 KD, 17 L 2:87 S, 23 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP Punkt 3 (Utlänningar i utan tillstånd) 2. res. 3 (SD) 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:87 S, 60 M, 27 C, 23 V, 19 KD, 17 L,14 MP, 1 - Frånvarande:13 S, 10 M, 7 SD, 4 C, 4 V, 3 KD, 3 L, 2 MP SoU27 Upphävande av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Information om vaccinering) 2. res. 1 (V) 24 för res. Kammaren biföll utskottets förslag.