prot · H909138 · 2022-06-28 00:00:00 — Dessutom kan själva vittnesmålet utebli om den som utsätts inte kan lita på att samhället kan erbjuda vård. Om man inte har fått upprättelse i en rättsprocess tappar man förtroendet för hela rättssamhället. Framför allt, socialministern och fru talman, sviker vi brottsoffren ständigt. Vi sviker de av alla barn som blir utsatta för sexualbrott. Det är fullständigt oacceptabelt att skjuta över ansvaret för frågan på regionerna. Det här måste vi ta tag i. När vi står här i kammaren kan man inte bara ducka och lägga över ansvaret på någon annan. Det gör man ju inte i andra frågor när det brister. Varför skulle man då göra det här och , fru talman? 72 Socialminister (S): Det blir så svårt att föra en diskussion där jag ska ta ansvar för det som regionerna har huvudansvar för. Jag tar ansvar för vad regeringen gör, hur regeringen agerar. Jag vet inte om det är någon tröst för eller någon annan, men om det skulle läggas ned en akutmottagning någonstans skulle ju inte regeringen rycka in och öppna den igen. Sannolikt skulle man inte göra det, för man vet vilken debatt det skulle bli. Här behöver vi naturligtvis bidra med att se till att det finns resurser, att det finns kunskap, att det finns kunskapscenter. Men jag vänder mig väldigt bestämt emot beskrivning att vi lämnar ifrån oss ansvaret, därför att ansvaret ligger på regionerna. Vad gör då regeringen? Jag tänker inte stå här och försvara att regionerna inte gör sitt jobb. Det är det som skulle bli kontentan om jag skulle säga att regionerna är jättebra på det här och sedan skulle begära in uppgifter från regionerna om allt de gör. Jag vet att det finns många som har mottagningar och som jobbar med samverkan, och det finns en massa statistik över detta. Jag är inte heller nöjd. Därför fortsätter vi att se till att det finns resurser och jobbar med de här frågorna på det sätt som en regering och som staten kan göra. Vad har då regeringen gjort? Jag kan inte låta bli att ändå nämna en del saker som handlar om alltifrån pengar till kartläggning för att få veta hur det ser ut, inte nödvändigtvis för att använda i debatter utan framför allt i dialogen med regionerna som huvudmän. I enlighet med tilläggsöverenskommelserna när det gäller kvinno- och förlossningsvård skrev man specifikt in att det handlar om att också kunna möta denna målgrupp. Det finns inte på något sätt ett försvar av det som beskriver. Det vore intressant att se vilka regioner som varken har mottagningar eller i sin akuta vård kan ta emot de barn och unga som söker akut och varför det är så. Det är en uppföljning som vi gör gentemot Kommuner och Regioner med regelbundenhet, men det är deras ansvar. Jag kan inte svara på något annat sätt. 73 KOPPARKLINT (M): Pengar och kartläggning, kvinnor och förlossningsvård – nu pratar socialministern än en gång om andra frågor där man har agerat när det gäller sjukvård. Jag skulle vilja råda socialministern att kartlägga hur det ser ut i regionerna. Sedan får vi ta tillbaka frågan hit till och försöka se vad det är som är problematiskt, för helt uppenbart är det ju inte tillräckligt med insatser när av barnen blir utsatta för sexualbrott och upplever att de inte får adekvat vård. Vi måste börja sätta brottsoffren i första rummet. Vi måste stå upp för alla barn och vuxna som blir och har blivit utsatta för de mest vidriga brott som finns. Alla dessa människor måste ha röster. Alla vuxna kanske inte kan få upprättelse, men de ska känna trygghet i att samhället gör allt för att motverka dessa brott och att det också finns specialiserad vård som har vetenskapligt bevisad effekt. Sexualbrott ger vårdkrävande skador. Våldtäkt är det trauma som oftast leder till posttraumatiskt stressyndrom och som har den starkaste kopplingen till självmord, självmordstankar och självskada. Konsekvensen är ett förändrat liv med varierad grad av smärta, utmattning och psykisk ohälsa. Och risken för suicid ökar med tolv gånger om man har blivit utsatt för ett sådant brott. , fru talman, har jag gett ministern riset. Om man på allvar hade velat hjälpa alla barn och vuxna som utsatts för sexuella övergrepp i sin barndom hade vi inte bara hört en massa fina ord, utan då hade vi sett socialministern peka med hela ena handen ut till landets 21 regioner och med den andra handen klippa ett band för att inviga ett nationellt centrum för sexualbrottsutsatta människor. Det skulle jag ha velat se. 74 Socialminister (S): Personer som utsätts för sexuellt våld ska naturligtvis inte bara ha hjälp och stöd utan också vård i de olika skeden i livet som man behöver det. Det handlar om det akuta, och det kan vara senare i livet. Det gäller att se till att olika delar av samhället har möjlighet och kunskap att upptäcka men också veta vart de kan hänvisa för den vård och behandling som behövs. Jag kan inte ge ett svar som innebär att det är statens och regeringens ansvar att organisera specialistmottagningar eller själva vården. Men vi fortsätter arbetet med att ligga på regionerna om att teckna överenskommelser, göra kartläggningar och begära in analyser och uppföljningar av hur arbetet går. Jag är definitivt inte nöjd. Jag tänker inte stå här och försvara en enda region som inte gör sitt arbete. Det kan jag garantera. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2021/22:549 om stadsplanering och samverkan för trygga bostadsmiljöer 75 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att inom det bostadspolitiska området ge kommuner och andra aktörer förutsättningar att verka mot kriminalitet samt verktyg för stadsplanering och samverkan för att trygga bostadsmiljöerna. Enligt en undersökning av Novus, gjord på uppdrag av , upplever att de är trygga i sitt bostadsområde. Enligt den nationella trygghetsundersökningen från känner sig drygt sju av tio trygga när de går ut ensamma sent i sitt eget bostadsområde. Trots detta återstår mycket arbete, och regeringen tar frågan på stort allvar. För att minska otryggheten i samhället måste både brotten och brottens orsaker bekämpas. Regeringen har tagit viktiga steg mot ett stärkt brottsförebyggande arbete som involverar hela samhället, och utvecklingen av arbetet fortsätter. Regeringen har beslutat om en lagrådsremiss med förslag som innebär att kommunerna får ett lagstadgat ansvar för brottsförebyggande arbete. Regeringen har också beslutat att tillsätta en utredning som ska titta på om ett statligt ägt fastighetsbolag kan vara ett effektivt och ändamålsenligt sätt att förebygga, minska och motverka segregation och den brottslighet som den kan medföra i områden med socioekonomiska utmaningar. Arbetet för att minska och motverka segregationen är ett av regeringens mest prioriterade områden, inte minst vad gäller trygghetsfrågorna. Otryggheten är större i socioekonomiskt utsatta områden än i andra områden. Att stärka möjligheten till platssamverkan kan öka den upplevda tryggheten och förebygga brott. Regeringen har gett i uppdrag att undersöka förutsättningarna för stärkt platssamverkan. Uppdraget utmynnade i rapporten för stärkt platssamverkan. Regeringen har därefter bjudit in berörda aktörer, såsom Fastighetsägarna, allmännytta, intresseorganisationer och myndigheter, till en hearing för att inhämta synpunkter om vilka eventuella åtgärder som behövs för att stärka möjligheterna till platssamverkan. Det har gett regeringen bättre förutsättningar att stödja arbetet med platssamverkan i . Rapporten, tillsammans med de synpunkter som kommit in, bereds just nu i . 76 (SD): Tack så mycket, bostadsminister , för svaret på min interpellation! Trygga bostadsmiljöer borde vara det normala i . Bilden är dock en helt annan. Det nya normala i är skjutningar och sprängningar, och det sker genom kontrollerad religiös extremism i dessa utsatta bostadsområden. Gängkriminalitet, öppen droghandel och människor som inte vågar vittna är det nya normala . Här behöver rättsväsendet stärkta resurser, vi behöver hårdare lagstiftning, polisen behöver fler verktyg och vi behöver fler poliser på plats. På det bostadspolitiska området, som vi debatterar utifrån denna interpellation, behöver vi bland annat en nationell handlingsplan för trygga bostadsområden, för att veta exakt hur kommunerna kan jobba för att trygga våra bostadsområden framöver. Vi behöver en trygg stadsplanering när det gäller både de befintliga bostadshusen och de som kommer att byggas framöver, alltså i byggfasen. Vi behöver en platssamverkan, alltså en så kallad BID-samverkan där myndigheter, fastighetsägare och civilsamhälle kan verka tillsammans för att åter skapa trygghet i samhället. Det svar som jag får från bostadsministern ger egentligen inget besked om hur vi åter ska trygga våra bostadsområden, framför allt på det bostadspolitiska området. Inget av de förslag som regeringen nu lägger fram är ju genomförda eller utredda, utan det handlar bara om att hasta fram något för den kommande valrörelsen. Jag vill ha en regering som ser problemen innan de uppstår, inte en regering som kommer med förslag i efterhand. Vi behöver framförhållning i bostadspolitiken. Vi har sett den här utvecklingen tydligt. Det har varit en misslyckad migrationspolitik som har inneburit att vi fått ett ökat behov av bostäder i . Det finns också en tydlig koppling till den misslyckade migrationspolitiken när det gäller antalet otrygga och utsatta områden i . Vi ser en ökad trångboddhet och en segregation som breder ut sig. Detta är den regering som i den svenska kylan 2015 lät slå upp tältläger för att möjliggöra för fler migranter att komma till . Man införde också tidsbegränsade bygglov för att på så vis få fram fler bostäder som tillfälligt skulle stå på plats. Alla förstår ju vad tillfälliga bostäder innebär. Det blir mer utsatta och förslummade områden. Detta är den regering som införde anvisningslagen, som innebar en bostadsgaranti bara till nyanlända migranter. Det betydde att kommunerna behövde köpa bostäder och ge förtur i bostadskön till de migranter som kom till . Varje enskilt förslag som den här regeringen har kommit med har lett till försämringar och försvårat för att åter skapa trygghet i våra bostadsområden. När vi pratar bostadspolitik skulle jag vilja veta: Var är regeringens åtgärder för att trygga våra bostadsområden? När kommer förslagen för att se till att inga fler utsatta områden existerar i ? Och när ska regeringen se till att det inte finns några utsatta områden i ? Under er mandatperiod har de ökat från 53 till 61. 77 Statsrådet (S): Tack, , för frågorna! Som jag sa i mitt inledningsanförande är arbetet för att minska och motverka segregationen en av regeringens mest prioriterade frågor, inte minst när det kommer till trygghet. Sedan är det, precis som själv säger, så att lokal samverkan mellan fastighetsägare, näringsidkare och det allmänna kan bidra till en positiv utveckling för att öka tryggheten och minska känslan av utanförskap i dessa områden. Rapporten från om förstärkt platssamverkan bereds just nu i , precis som jag sa i mitt inledande anförande. Men det finns redan flera framgångsrika exempel på platssamverkan i . Ett exempel som jag skulle vilja lyfta fram och som också delvis är ett svar på de frågor som ställer är Drottninghög i . hade jag själv förmånen att få besöka detta område. För er som lyssnar på debatten och inte känner till kan jag berätta att Drottninghög är ett av de första miljonprogramsområdena i . Det uppfördes –1975. Miljonprogrammet representerade då på många sätt framtiden och drömmen om goda bostäder för alla. Men Drottninghög är dock, precis som många av dessa områden, ett område som har präglats av socialt utanförskap, hög arbetslöshet och hög upplevd otrygghet hos de boende. Helsingborgshem – allmännyttan alltså – gick ihop med och en rad andra aktörer för att utveckla området. På ett föredömligt sätt involverade man också invånarna i arbetet genom en lång rad djupintervjuer. Målet är uttalat att göra Drottninghög till en integrerad del av staden och tillföra fler bostäder för olika behov och målgrupper. Stadsdelen bestod tidigare enbart av hyreslägenheter men har blandats upp med bostadsrätter och äganderätter både i flerfamiljshus och i radhus. utvecklas service, infrastruktur, grönområden och mötesplatser. Tryggheten i bostadsområdet ökar. Det är ett mycket inspirerande exempel på hur platssamverkan konkret kan se ut i verkligheten. Vad säger då de aktörer i som har varit centrala för att få den här utvecklingen på plats? Vad förväntar man sig av staten? Jo, man önskar att staten ska återinföra det investeringsstöd som och har tagit bort. Det var helt avgörande för att komma igång och påbörja den omvandling av området som har skett. är den första aktör som bygger bostadsrätter i området. Man har varit helt central för att visa att det finns en marknad som gör flera andra aktörer villiga att bygga och att vi får blandade upplåtelseformer. Det bidrar till en tryggare boendemiljö. Vad säger när man träffar dem på plats i ? Jo, de säger att det statliga investeringsstödet var helt avgörande för att skulle kunna gå in som aktör. Man byggde både bostadsrätter och hyresrätter. Att man vågade gå in i området berodde helt på det statliga investeringsstödet för hyresrätter – det stöd som och tog bort så fort de fick tillfälle till det här i kammaren. Det är ett stöd som aktivt har fungerat och lett till omvandling av områden när kommuner i samverkan med andra har använt det som ett aktivt verktyg. Detta är konkret politik som vi har genomfört och som har gett resultat i verkligheten och som konsekvent har motarbetat. 78 (SD): Ja, vi vet ju vad investeringsstödet leder till. Det är ökade framtida kostnader för våra skattebetalare. Det är nu som ska betalas framöver, där man i stället hade kunnat förstärka bostadsbidrag och bostadstillägg för de grupper som är i behov av ekonomiskt stöd för sitt boende. Det vet vi alla. Det vet regeringen, men man måste ju kunna leverera någonting på det här området, och då gör man någonting som kostar väldigt mycket. Vi ska veta att det bara är ett fåtal bostäder som har byggts med det här stödet, och det är inget som jag direkt skulle vara stolt över som bostadsminister, fru talman. Vad vi behöver göra är att anslå statliga medel till områdesplanering i de utsatta områdena för att se till att reträttvägar tas fram och att man omöjliggör attacker mot blåljuspersonal som agerar i dessa bostadsområden. Man behöver se till att det finns en fysisk planering. Exempelvis finns det stora spindelnät av vägar i dessa utsatta miljonprogramsområden som är byggda . Det omöjliggör i stället för att skapa ökad trygghet. Människor fördelar sig på olika instanser när man ska bege sig runt i bostadsområdena. Det är bättre att ha ett mindre antal med bättre belysning, som gör det möjligt för människor att känna sig trygga när de möts av andra människor. Det finns alltså väldigt mycket att göra på det området. Men där har det varit tyst från regeringen . Man har hellre lagt fokus på andra områden, till exempel att underlätta för en ökad migration, vilket vi ju vet är orsaken till att vi har dessa utsatta områden . Vi behöver kunna förverka de hyreskontrakt som kriminella personer innehar. När det handlar om brott som begås i närheten av bostaden, i bostaden eller i lokaler som man hyr behöver vi underlätta och möjliggöra för hyresvärdar att vräka dessa människor för att se till att få trygghet i våra bostadsområden. Det kan inte vara så att kriminella människor fortsätter att vistas i områden där de begår brott. Vi behöver också motverka otryggheten. Det ska finnas kontrakt som specificerar det maximala antalet boende i en lägenhet. Fastighetsägarna ska kunna fastställa ett sådant antal, och det ska också lagstadgas, så att vi ger fastighetsägarna ett verktyg att agera mot trångboddhet. Hyresvärdar och myndigheter behöver också få kontrollerande verktyg för att motverka svartuthyrning. Vi behöver se till att myndigheterna kan samverka med sina register, som har kunnat göra i sitt pilotprojekt, för att möjliggöra att man får bort människor som sitter på felaktiga folkbokföringar. Det handlar om personer som tillskansar sig bidrag de inte ska ha. De kanske inte ens befinner sig i landet men har en folkbokföring i för att ha tillgång till svensk sjukvård och så vidare. Detta är frågor som har lyft fram . Här hade vi kunnat göra en avgörande skillnad för att se till att dessa utsatta områden inte ska existera . Men från regeringens sida har det varit total tystnad. Vi behöver en regering som är aktiv på det här området och tar tag i problemen – inte en regering som sitter utan att göra någonting för att skapa trygghet för dem som bor i dessa miljöer. Vi ser att antalet utsatta områden har ökat från 53 när regeringen tillträdde till 61 områden . De gånger ett utsatt område faller bort på listan tillkommer det två nya. Det är så framtiden ser ut med en socialdemokratisk regering. Den framtiden är jag orolig för, och jag hoppas att jag delar den oron med en majoritet av våra väljare efter valet. 79 Statsrådet (S): Först kort om påståendet att investeringsstödet bara leder till att ett väldigt litet antal bostäder produceras. Av alla hyresrätter som byggts har byggts med hjälp av investeringsstödet. Investeringsstödet är en starkt bidragande orsak till att vi betar av det underskott av bostäder som vi har byggt upp för att vi har byggt för lite. Påståendet är alltså helt enkelt inte sant. Investeringsstödet är en bidragande orsak till att byggtakten är väsentligt högre nu än då högerpartierna styrde . Sedan är det precis som sa: En bättre fysisk planering är centralt i det brottsförebyggande arbetet och för att skapa tryggare boendemiljöer i dessa områden. Därför var det också när vi antog det nationella brottsförebyggande programmet viktigt att en av målsättningarna för programmet var att brottsförebyggande aspekter ska beaktas i den fysiska planeringen. Där är vi alltså överens. Detta gäller både vid ny- och ombyggnation av bostäder och i den offentliga miljön. Hur man ska hantera människor som är kriminellt aktiva och därför skapar otrygghet i sina bostadsområden är också mycket riktigt en viktig fråga. Det är en fråga som faller under justitieministerns ansvar i regeringen, och regeringen avser att återkomma i frågan . Regeringen arbetar också för att kunna utfärda förbud för personer i kriminella miljöer att vistas på vissa platser. Detta görs för att vässa arbetet mot gängen och deras rekrytering av barn och unga. I närtid kommer vi därför att tillsätta en utredning med uppdrag att undersöka möjligheten att meddela geografiskt avgränsade vistelseförbud utan direkt koppling till att personen i fråga dömts för brott. Detta kan innebära att personer med kopplingar till gängkriminalitet får begränsade möjligheter att vistas på särskilt utsatta platser. Det kan till exempel handla om att förbjuda personer som är involverade i gängkriminalitet eller narkotikaförsäljning att vistas på en viss plats. Detta är något som polisen har efterfrågat. är naturligtvis begränsningar av rätten att röra sig fritt mycket ingripande. De ska inte användas utan starka skäl. Men på grund av den allvarliga utvecklingen, med skjutningar, sprängningar och annan brottslighet, finns det ändå skäl att se över denna fråga. 80 (SD): Det som är intressant att se när det gäller regeringens arbete är att oppositionen med i spetsen trycker regeringen framför sig. Det är, fru talman, kännetecknande för den här regeringen att de förslag till trygghetsskapande åtgärder som kommer fram är de förslag som lyft fram. Jag är såklart glad, fru talman, över att regeringen tar till sig förslag, om än väldigt sent. Det krävs ungefär innan regeringen tar till sig de förslag vi föreslår. Dock är det ganska oroväckande att vi har en så fantasilös regering, som har huvudansvaret som styrande i för att ta fram dessa förslag i , att det är oppositionen som ständigt får driva på för att det ska hända något på dessa områden. Men jag är såklart glad att se vissa förändringar. Jag hoppas också, fru talman, att efter denna interpellationsdebatt tar med sig de förslag jag lyft fram här så att vi kan få till fler åtgärder för att åter trygga dessa bostadsområden. Jag är dock föga förhoppningsfull om att denna regering är förmögen att skapa någon förändring inom trygghetsområdet. Vi ser ju att polisen 2015, efter att regeringen tillträtt 2014, presenterade en rapport över de utsatta områden som fanns i . Antalet var då 53. På dagens datum finns det 61 utsatta områden i . Det talar sitt tydliga språk om vad det innebär med en socialdemokratisk regering i . Vill man få förändring på riktigt och har man ett genuint intresse av att skapa trygga bostadsområden för våra medborgare i snarare än av att i första hand på alla sätt och vis möjliggöra för migranter att komma till i stället för att få hjälp på plats där de behöver det, då ska man rösta på . 81 Statsrådet (S): I ska alla vara trygga, oavsett var man bor eller vem man är. Det finns en bred enighet i svensk politik om att vi ska ha fler poliser, skärpta straff och bättre verktyg för att bekämpa brott. Det är bra och viktigt. Men så fort det handlar om de brottsförebyggande insatserna tar det stopp för och andra högerpartier. De saknar en politik för hur man löser de problem som uppstår på – hur man ser till att kriminaliteten inte uppstår. Tvärtom driver en politik som skapar mer segregation, ökad ojämlikhet, social otrygghet, fattigdom och sämre skolresultat, vilket i förlängningen göder kriminaliteten. Detta duger inte. Om man på riktigt vill få bukt med otryggheten måste man föra en politik för det. Straffskärpningar räcker inte. ser bara halva problemet och kan därför bara komma med halva lösningen. Detsamma gäller deras så kallade bostadspolitik – jag vet inte ens om man kan kalla den det. Det är mycket prat men lite verkstad. Jag tog mig friheten att se vad själva lyfter fram för bostadspolitik på sin valplattform . I stället för att bygga bostäder för att komma åt bostadsbristen ska den enligt lösas genom att människor med invandrarbakgrund tvingas lämna sina hem i . Frågan är om detta ens kan kallas för bostadspolitik. Att prata om fler bostäder betyder inte att det blir fler bostäder. Vi ska säga som det är: behöver fler bostäder, och vi behöver tryggare bostadsområden. Skillnaden mellan oss och är att vi inte bara pratar om problemen. Vi lägger också fram konkreta politiska förslag för att lösa dem. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: COM(2022) 313 Förslag till och rådets förordning om särskilda och tillfälliga åtgärder, med anledning av invasion av , med avseende på förarhandlingar som utfärdats av i enlighet med landets lagstiftning med anledning av prop. 2021/22:251 Samverkan mot penningtvätt och finansiering av terrorism 2021/22:4776 av m.fl. (M) § 18 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 10 anf. 39 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 3 Anmälan om uteblivna svar på interpellationer § 4 Anmälan om faktapromemorior § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 Svar på interpellationerna 2021/22:509, 510 och 557 om säkerställande av kvalitet före kvantitet i polisutbildningen 1 Justitie- och inrikesminister (S) 2 (SD) 3 (SD) 4 Justitie- och inrikesminister (S) 5 (SD) 6 (SD) 7 Justitie- och inrikesminister (S) 8 (SD) 9 (SD) 10 Justitie- och inrikesminister (S) § 7 Svar på interpellation 2021/22:520 om incitament för anpassning till 11 Justitie- och inrikesminister (S) 12 (SD) 13 Justitie- och inrikesminister (S) 14 (SD) 15 TREDJE VICE TALMANNEN 16 Justitie- och inrikesminister (S) 17 (SD) 18 Justitie- och inrikesminister (S) § 8 Svar på interpellation 2021/22:537 om hyrda anstaltsplatser utomlands 19 Justitie- och inrikesminister (S) 20 (SD) 21 Justitie- och inrikesminister (S) 22 (SD) 23 Justitie- och inrikesminister (S) 24 (SD) 25 Justitie- och inrikesminister (S)