prot · H90977 · 2022-03-02 00:00:00 — Jag förstår inte det rent intellektuellt. Varför är detta en bättre idé än att redovisa objektsramarna ? Det senare skulle underlätta ganska mycket för oss i , eftersom det är uppgift att följa upp och kontrollera de beslut som fattas av regeringen. Varför är det inte en god idé, enligt ? 35 (S) replik: om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna Vi ska inte fastna i historiebeskrivningen, men min bild är att det var dåvarande ordföranden i försvarsutskottet numera försvarsminister som var den förste att markera att svensk försvarspolitik måste läggas om. Det var ju rätt stökigt i den försvarsberedning som jobbade fram beslut. Men vi ska som sagt inte bara titta bakåt utan framåt, och i enlighet med det senaste försvarsbeslutet har det tillsatts en materielutredning som ska titta på detta. Ja, man ska vara självkritisk, och vi har haft problem med att kostnader har dragit iväg och att leveranser inte har skett . Utredningen arbetar nu för fullt och har koppling till en parlamentarisk grupp så att även politiken är med i detta. Jag är vän av att ha så mycket transparens, insyn och tydliga planer som möjligt – givetvis utan att äventyra rikets säkerhet. Utredningen ska vara klar , och vi får se vad den landar i. Efter detta ska beslut tas, och jag tror att det är viktigt med så mycket samsyn och insyn som möjligt när det gäller investeringar, även för skattebetalarna så att de ser att vi lägger pengarna på rätt saker. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet § 10 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet betänkande 2021/22:FöU5 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (skr. 2021/22:70) 36 (M): Utifrån det rådande säkerhetsläget och med krig i behöver försvarsförmåga stärkas. En bättre underrättelseförmåga, inklusive ökade förutsättningar för att bedriva signalspaning, är avgörande för det. Vi behöver ha bättre kunskap om de hot, risker och sårbarheter som finns i fråga om säkerhet. Hoten mot är gränsöverskridande, och vi måste möta dem tillsammans med likasinnade länder. Därför är det internationella försvarsunderrättelsesamarbetet avgörande för säkerhet. Vi välkomnar därför att möjligheterna till internationellt samarbete om försvarsunderrättelser har förstärkts. Det kommer att ge oss bättre förutsättningar att tillsammans med andra i ett tidigt stadium kunna identifiera och möta militära hot, hybridhot och terrorattentat. är det viktigt att dessa samarbeten görs tillgängliga för fler genom ökad transparens. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet Därför föreslår vi tillsammans med och Liberalerna att en särskild redovisning av det internationella samarbetet ska göras i den så kallade skrivelse 70 om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Signalspaning är ett av de viktigaste verktygen för svensk säkerhets- och underrättelsetjänst och ytterst något som stärker svensk säkerhet i en orolig omvärld. är det ett verktyg som måste användas med stor respekt för den personliga integriteten. Signalspaningen måste därför omgärdas av ett strikt och transparent regelverk som garanterar detta, och det gör det . har en hårt reglerad signalunderrättelsetjänst med tydliga regler för tillståndsgivning och uppföljning. Tillstånd för att bedriva signalspaning prövas av Försvarsunderrättelsedomstolen. Av ett tillstånd ska det framgå bland annat inhämtningsuppdrag för vilket signalspaning får ske, vilka signalbärare och sökbegrepp som får användas och övriga villkor för att begränsa intrånget i enskildas personliga integritet. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten, Siun, är den myndighet som har till uppgift att kontrollera att den försvarsunderrättelseverksamhet som bedrivs av Försvarsmakten, , , och sker i enlighet med det regelverk som riksdag och regering fastställt. På FRA finns ett integritetsskyddsråd. Ledamöterna i rådet tillsätts av regeringen och följer hur myndigheten tar hand om integritetsfrågorna. Detta starka integritetsskydd gäller också det internationella samarbetet. Siun har påpekat att det faktum att utländsk underrättelse- eller säkerhetstjänst får medges direktåtkomst hos Försvarsmakten till personuppgifter som behandlas i försvarsunderrättelseverksamheten och som finns i uppgiftssamlingar skapar risk för ett ökat integritetsintrång för enskilda. Vi har därför föreslagit att regeringen särskilt ska beakta integritetsfrågorna i den kommande helhetsöversynen av signalspaningslagen som regeringen tidigare aviserat ska komma. Jag vill understryka vikten av att helhetsöversynen av signalspaningslagen görs snart. Lagen är mer än , och även om den har uppdaterats ett antal gånger finns det skäl att göra en bred översyn. Den ökade digitaliseringen har medfört större risker och sårbarheter på cyberarenan, och det förekommer omfattande informationsoperationer av främmande makt. Det skedde i går, det sker och det kommer att fortsätta att ske framöver. Nya aktörer har också tillkommit på arenan, till exempel Myndigheten för psykologiskt försvar, som skulle kunna ha behov av att signalspana. Det gäller även , , som har fått ett förändrat uppdrag som kräver en bättre lägesbild. Frågan om att kunna bedriva signalspaning där både sändare och mottagare befinner sig i , vilket inte är tillåtet, bör också särskilt beaktas. Man måste kunna följa aktörer som kan misstänkas förbereda ett terrorangrepp i eller som ägnar sig åt spioneri mot svenska intressen även när de aktuella aktörerna reser in i . Helhetsöversynen av signalspaningslagen bör som sagt påbörjas skyndsamt med tanke på rådande läge. Försvarsminister meddelade att regeringen avsåg att tillsätta en utredning som skulle ta ett helhetsgrepp på signalspaningslagen. har vi inte hört något, och inga utredningsdirektiv har presenterats. Vi föreslår därför i reservation 3 att regeringen skyndsamt påbörjar denna helhetsöversyn. Jag avslutar med att yrka bifall till reservation nummer 3. 37 (L): Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet Fram till nu har signalspaning haft som villkor att det ska röra hot mot eller svenska intressen. Detta ändrades dock av , och kan vi ägna oss åt internationellt samarbete gällande signalspaning utan krav på hot mot . Detta kan komma att innebära en väsentlig utökning av FRA:s mandat att bedriva signalspaning. Vi liberaler i motsatte oss denna utökade möjlighet, men när nu i en motion föreslår att en särskild redovisning av det internationella samarbetet måste göras är vi helt med på noterna. Därför yrkar jag bifall till reservation nummer 1. 38 (S): Vi debatterar betänkandet om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Det är ett ärende som är grundat på regeringens årliga skrivelse. Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. De senaste veckornas utveckling har visat på vikten av en väl fungerande underrättelseverksamhet. Den kraftigt försämrade säkerhetsutvecklingen i vårt närområde visar också på vikten av täta samarbeten med våra internationella partner. Låt mig understryka att vårt fokus dagar som dessa ligger på och befolkning. Det är en oerhört skrämmande utveckling som pågår i vår omedelbara närhet och som är fullständigt oacceptabel. Denna debatt är i princip återkommande för min egen del i kammaren. Jag brukar understryka underrättelseverksamhetens avgörande betydelse för säkerhet, dess betydelse för att vi ska kunna förstå vad som händer och sker i vår omvärld, dess vikt för att förebygga och förhoppningsvis förhindra att olika kriser och konflikter uppstår och, som sagt och inte minst, hur viktig den är för de internationella samarbeten som vi är med i. Signalspaningsverksamheten är en nödvändig och integrerad del av försvar och skydd mot terrorism. Ytterst handlar det om att försvara de demokratiska och medborgerliga rättigheter som vi har byggt vårt land på. Jag konstaterar att utskottet instämmer med regeringen om att signalspaningsverksamheten är en nödvändig och integrerad del av försvar och skydd mot terrorism och att det i en demokratisk rättsstat krävs ett väl fungerande integritetsskydd i sammanhanget. Jag har tidigare, inte minst när mandatet utökades vad gäller internationella samarbeten, poängterat och framhållit den helhetsöversyn som aviserats gällande signalspaningslagstiftningen. Det ingår som en del i det totalförsvarsbeslut som vi fattade här i kammaren . Jag konstaterar i likhet med utskottets majoritet och mot bakgrund av vad regeringen anför och den information som utskottet hämtat in från att några ytterligare åtgärder inte behöver vidtas för tillfället. Slutligen, fru talman, behandlar skrivelsen den verksamhet som bedrivits . Jag konstaterar att utskottet instämmer med regeringen om att systemet för att värna den personliga integriteten inom området fungerar på det sätt som avsetts i lagstiftningen. 39 (M) replik: Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelse-verksamhet Jag reagerade på en detalj. När ClasGöran så tydligt och bestämt yrkade avslag på samtliga reservationer blev jag lite nyfiken. Det betyder att han inte tycker att utredningen och översynen av signalspaningslagen ska ske skyndsamt. Det är kanske så jag ska tolka uttalande , att den kommer men att det inte ska ske i närtid, trots det försämrade omvärldsläget. Jag vill fråga ClasGöran : När ska det göras, anser Socialdemokraterna, eftersom det uppenbarligen inte ska göras skyndsamt? 40 (S) replik: Jag tror inte att jag använde uttrycket att det inte ska göras skyndsamt. Jag delar uppfattningen att översynen av signalspaningslagen är absolut nödvändig. Jag är fullständigt övertygad om att den också kommer i närtid. Det är därför jag inte tycker att utskottet behöver skriva regeringen på näsan i det här fallet och tala om att det är bråttom. 41 (M) replik: Det är ingen hemlighet att jag gärna skriver regeringen på näsan, men det är min uppgift, tänker jag. Jag vill passa på att fråga ClasGöran något. Jag kanske hakar upp mig lite på avslaget. Jag kan förstå det första. Betyder det att Socialdemokraterna inte heller är beredda att diskutera att utöka antalet myndigheter som kan bedriva signalspaning? Jag nämnde till exempel Myndigheten för psykologiskt försvar och ISP som möjliga myndigheter. Är detta också något där vi får vänta och se, som så ofta med denna regering? 42 (S) replik: Jag ser också framför mig att fler myndigheter kommer att omfattas av möjligheten att signalspana. Låt mig skicka med ett välmenande ord i all enkelhet. Jag tror att det var så att vi socialdemokrater använde oss av talepunkten för lite och . Den funkade inte för oss, och jag tror inte att den kommer att fungera för heller. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 11 Det civila samhället betänkande 2021/22:KrU2 43 (L): Civilsamhällets roll syns kanske allra bäst i kriser. Under pandemin har föreningar, nätverk och människor slutit sig samman och tagit ett steg framåt och hjälpt till. I krigets ser vi nu hur nätverk, människor på civil basis och tillfälliga sammanslutningar ger stöd till utsatta. De organiserar, stöttar och tröstar. Också i ser vi hur det civila samhället visar sin styrka . Man skapar grupper som ordnar hjälp, man organiserar demonstrationer, man hjälps åt med information, man tar ansvar för att förklara för barn och man förbereder mottagande av asylsökande för att det ska bli så bra som möjligt när så blir aktuellt. En viktig slutsats av detta är att civilsamhället är en central del av samhället. Där bygger man underifrån, med staten som ett komplement. Detta är viktigt både i lugna tider och i orostider, men det märks kanske allra mest i kris. En annan slutsats av det vi nu ser i civilsamhället är att det är svårstyrt och att det är bra att det är svårstyrt. I orostider har flexibiliteten varit väldigt nyttig. De nätverk som växer fram är ibland experter på att göra något, men ibland är det också experter som gör något helt annat än det de är experter på. Den flexibilitet som finns i civilsamhället är otroligt viktig för att samhället ska fungera, också i kris. Vi såg samma sak 2015 när föreningar som egentligen hade helt andra saker på sina agendor växlade om och såg till att vi klarade av den flyktingvåg som kom då. En viktig lärdom av detta, fru talman, tror jag är att värna egenvärdet. Visst är det lockande att se den kraft som finns i civilsamhället och försöka använda den till det som man tycker är viktigt just . Oavsett om det gäller klimatomställning, integration eller något annat är det väldigt lockande att se att civilsamhället är starkt, vitt förgrenat och finns överallt och kan användas. Men om man inte värnar egenvärdet kommer man att förlora kraften i civilsamhället. Det instrumentella sätt som man ibland har gentemot föreningslivet innebär att det i slutändan riskerar att förlora sitt egenvärde och därmed den kraft som man skulle kunna använda det till. Vi måste se till att egenvärdet värnas och konstatera och välkomna att det skapas ett mervärde som kan användas till annat. Jag är liberal och utgår därför från den enskilda individen. tror man att det innebär att bortse från det civila samhället. Liberalismens historia har mycket handlat om att identifiera hinder för individens frihet, bekämpa sådana hinder och se till att den enskilda människan får mer att säga till om i sitt liv. Det har ibland handlat om att begränsa statens makt, se till att vi har yttrandefrihet och öka näringsfriheten, men det har också handlat om att fundera på vilka sociala normer som finns i samhället och som hindrar friheten för enskilda individer. En del har dragit slutsatsen att detta innebär att liberaler skapar ett samhälle av ensamma människor, bekämpar sociala normer och strukturer och på det sättet lämnar människan ensam. Jag tror att detta är fel slutsats, för också liberaler inser att människan är en social varelse som behöver sociala nätverk och som behöver höra till ett sammanhang. Därför är liberalismen inte ensamhetens ideologi. Den står inte för individens ensamhet utan för hennes frihet. Denna frihet innebär också att kunna välja bort dåliga gemenskaper, dåliga föreningar och dåliga sociala sammanhang. I stället för att vara fast i dessa eller att vara ensam och mötas av ensamhet ska man kunna möta andra öppna gemenskaper. Ur den synvinkeln är det civila samhället väldigt viktigt för liberaler, fru talman. Behovet av att kunna lämna ett sammanhang som är förtryckande, att inte tvingas vara kvar i det, ska inte enbart kunna mötas genom att man väljer ensamheten utan även genom att man kan välja ett annat sammanhang. Det är därför liberaler värnar det civila samhället. Pandemin har ändrat villkoren för civilsamhället, precis som för många andra delar av vårt samhälle. Det har varit svårt att träffas, och det har varit svårt att använda en del av de finansieringsmodeller man brukar ha för sin verksamhet. Man har tagit sig an helt nya uppgifter som man inte visste att man skulle utföra. Det är viktigt att vi noga följer upp hur civilsamhället mår efter pandemin, och jag tror att vi behöver goda villkor under en för återstart och återuppbyggnad. Många av de motioner som behandlas i det här betänkandet handlar om att stävja fusk och felaktigheter, och det är otroligt viktigt. När vi ger statligt stöd till någonting måste vi nämligen se till att pengarna används rätt. Därför är det viktigt att ha koll på pengarna, på att felaktigheter inte begås och på att fusk inte förekommer. I några motioner diskuteras också vikten av demokrativillkor. Jag tror att det är viktigt, och Liberalerna vill ha ett sådant. Civilsamhället och föreningslivet ska naturligtvis inte använda de pengar de får av staten till att underminera demokratin. Men jag vill också säga att det är ganska svårt med demokrativillkor just för att civilsamhället ska stå fritt. När jag blickar ut över världen kan jag också konstatera att den kraft som finns i civilsamhället när det gäller demokrati kan användas åt båda hållen. Den kan verkligen stärka demokratin och stärka samtalet i samhället, men den kan också användas för att vrida samhället åt ett icke-demokratiskt håll. har vi faktiskt sett en avdemokratiseringsvåg i delar av världen, och i denna våg har civilsamhället ofta använts i det auktoritära syftet. Man har ofta börjat med att begränsa och styra medierna, och forskningen visar att man sedan har gått vidare till att försöka begränsa eller vrida civilsamhället i en viss riktning. använder man också civilsamhällets organisationer för att polarisera debatten i samhället, därför att man då tycker sig visa behovet av en stark ledare. Det där visar vilken kraft civilsamhället har och hur den kan användas både i det goda och i det onda. Min slutsats av detta, fru talman, är att vi ska ha goda villkor för civilsamhället. Vi ska ha en mångfald av civilsamhällesföreningar, sammanslutningar och nätverk, och vi ska ha armlängds avstånd till dessa. De ska vara fria. Det är viktigt med ett fritt civilsamhälle och goda villkor. Det är också viktigt att styra på ett smart sätt, det vill säga upprätthålla armlängds avstånd. Med det vill jag yrka bifall till reservation 2, fru talman. Jag vill också framföra ett varmt tack till det civilsamhälle vi har i och de stora, viktiga insatser de gör just . 44 (M): Ett starkt behöver såväl den offentliga verksamheten som näringslivet och frivilliga gemenskaper, till exempel föreningar, församlingar och inte minst familjer. Civilsamhället är av stor betydelse för sammanhållningen och demokratin. Just , i den oroliga tid vi genomlider, känner vi naturligtvis att vi är nära civilsamhället. Civilsamhället bidrar också till goda normer och värderingar och att vi utvecklas mellan generationerna. Civilsamhällets organisationer kan även spela en konkret roll på olika samhällsområden, till exempel i arbetet för att bryta utanförskap och bidra till ett som håller ihop. Det goda samhället skapar vi tillsammans. anser att en del av svaren på de utmaningar som vi ser i dagens samhälle finns i ett fördjupat och förbättrat samarbete mellan skola, sjukvård, socialtjänst, äldreomsorg, kultur och det civila samhället. Här finns stora möjligheter att använda sig av varandra och av varandras kunskap och engagemang. Det kräver dock tydliga politiska signaler om att detta är ett prioriterat och viktigt arbete. Statens stöd till det civila samhället är viktigt och bör fortsätta. För att stödet ska uppfattas som legitimt måste dock systemet vara transparent. Kriterierna för att erhålla stöd ska vara tydliga, och det ska finnas en grundlig granskning och uppföljning av hur stödet används. Skattepengar ska aldrig betalas ut till organisationer som inte delar det svenska samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Vi vill säkerställa att offentliga medel inte tilldelas verksamheter som riskerar att främja eller stödja radikalisering, hedersförtryck eller våldsbejakande extremism. Att stöd helt enkelt slösas bort på projekt som inte genomförs är inte heller acceptabelt, och på det området har brister tyvärr uppdagats. ser mycket allvarligt på detta. är det naturligtvis förödande för legitimiteten i statens stöd till civilsamhället men också för den samhälleliga gemenskapen. Lagstiftning, regelverk och arbetssätt bör ses över i den mån det är nödvändigt för att säkerställa att stöd till civilsamhället används på ett ändamålsenligt sätt. Att civilsamhället har möjlighet att finansiera sina verksamheter genom andra inkomstkällor än statligt stöd är även viktigt för dess självständighet. Det kan till exempel ge en organisation större frihet att avgöra vilka insatser som ska prioriteras snarare än att besluta prioriteringsordningen i förhållande till vilken typ av statligt stöd som finns tillgängligt. Alliansregeringen lade fram propositionen Allas kunskap – allas bildning. Propositionen innehöll en ny målformulering för den statliga folkbildningspolitiken som förtydligar statens ambitioner med politiken och att folkbildningens målgrupp är bredare än målgruppen för vuxenutbildningen. I propositionen presenterades också en ny modell för utvärdering av folkbildningen och dess effekter. Alliansregeringen gav också Statskontoret i uppdrag att hålla samman utvärderingen med stöd av underlag från utvärdering och Myndigheten för kulturanalys. I slutrapporten gjorde Statskontoret bedömningen att folkhögskolor och studieförbund behöver utveckla flera områden för att verkligen bli en folkbildning i tiden. Folkbildningens gemensamma styrka är bland annat den speciella pedagogik som låter människor ta del av kunskap på sina egna villkor och i en inkluderande gemenskap. En gemensam utmaning är hur folkbildningen ska nå utanför sina traditionella målgrupper. Det förefaller finnas starka bevis för att staten genom finansierar ett studieförbund med kopplingar till Muslimska , och detta trots att syftet med stödet enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen är att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin. ser inga principiella skäl till att studieförbund inte ska vila på en religiös grund; tvärtom är många organisationer med religiös grund en viktig del av vårt civilsamhälle. Däremot kan och bör staten inte finansiera organisationer som utmanar den västerländska liberala demokratin. Därför borde uppmana regeringen att skärpa demokrativillkoren i förordningen om statsbidrag till folkbildningen så att bidrag inte kan delas ut till demokratiskt tveksamma studieförbund. Såväl bidragssystem som tillsyn av studieförbunden ska regelbundet utvärderas. har ett myndighetsliknande uppdrag som man är en ideell förening bestående av de medlemmar man delar ut bidrag till. Detta kan föranleda bristande tillsyn och felaktiga bidragsutbetalningar. Även Statskontoret pekar i sin rapport på behovet av bättre styrning. Ett flertal gånger har det framkommit att många studieförbund har blivit utsatta för bidragsfusk där samma deltagare har förekommit i flera studiecirklar och studieförbund . Om det här har vi talat tidigare i den här kammaren, bland annat när det uppdagades i verksamheterna på Järva. Därför bör en skärpning av såväl bidragsstöd som tillsyn komma till, och i stället för att ligga hos borde detta samlas under ett gemensamt paraply med övriga civilsamhället och hanteras av en myndighet. På så sätt skulle staten troligtvis kunna få en bättre insyn i och kontroll av såväl regelefterlevnad som användning av bidragen. Folkbildningen behöver matcha sin verksamhet med utvecklingen i samhället. Studieförbunden når många olika grupper, men det handlar ofta om grupper som redan är organiserade. Det är en utmaning att få till en interaktion så att man verkligen får de människor som man önskar till utbildningarna. har diskussionen om statliga bidrag till såväl trossamfund som andra civilsamhällesorganisationer tagit stor plats. Det finns flera exempel på organisationer som har fått kritik och även fått statsbidrag återkallade. Bidrag till organisationer bildade på etnisk grund regleras i en särskild förordning, förordningen om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Den anger bland annat som villkor för stödet att medlemmarna till övervägande del ska ha utländsk bakgrund, att medlemsantalet ska uppgå till minst l 000 betalande personer och att organisationen ska ha en demokratisk uppbyggnad. Givetvis ska det stå personer med liknande etnisk bakgrund fritt att med egna medel bilda sina egna föreningar. Att staten stöttar sådana organisationer är dock en annan sak. De statliga bidragen bör inriktas på verksamheter som tydligt främjar integration snarare än att samla människor enbart på grundval av att de delar en viss etnicitet. Därför bör bidragen till organisationer bildade på enbart etnisk grund avskaffas.