prot · H90990 · 2022-03-30 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 1 M, 21 V, 18 KD, 14 L, 13 MP, 1 - 4:55 SD, 27 C Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU21 Begränsning av avdragsrätten för underskott Kammaren biföll utskottets förslag. CU3 En ny konsumentköplag Punkt 3 (Den omvända bevisbördan) 2. res. 3 (C, KD) 45 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 21 V, 14 L, 13 MP, 1 - 3:27 C, 18 KD Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 5 (Avhjälpande eller omleverans) 2. res. 5 (M) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 55 SD, 21 V, 18 KD, 14 L, 1 - Avstod:27 C, 13 MP Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 6 (Köp av levande djur) 2. res. 7 (S, V, L, MP) 135 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:57 M, 55 SD, 27 C, 18 KD 7:85 S, 1 M, 21 V, 14 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Förslag om ytterligare åtgärder vid avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll) 2. res. 8 (C) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 21 V, 14 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 8 (En framtida utvärdering av lagstiftningen m.m.) 2. res. 11 (MP) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 55 SD, 27 C, 21 V, 18 KD, 14 L, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Telefonförsäljning av lotter och andra spel) 2. res. 1 (SD, C, KD) 99 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 21 V, 14 L, 13 MP, 1 - 1:55 SD, 26 C, 18 KD Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 2 (Översyn av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter) 2. res. 2 (SD) 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 27 C, 21 V, 18 KD, 13 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 7 L, 3 MP (L) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Konsumentvägledning) 2. res. 3 (M, SD, C) 3. res. 4 (V, MP) 140 för res. 35 för res. Kammaren biträdde res. 140 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 18 KD 3:58 M, 55 SD, 27 C Avstod:21 V, 14 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 6 (Information om klimatkompenserade produkter m.m.) 2. res. 8 (C) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 21 V, 18 KD, 14 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Bostadsanpassningsbidrag) 2. res. 1 (C, KD, MP) 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 21 V, 14 L, 1 - 1:27 C, 18 KD, 13 MP Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 2 (Översyn av redovisningsregler) 2. res. 2 (SD, C, V, KD) 122 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 14 L, 13 MP 2:55 SD, 27 C, 21 V, 18 KD, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 3 (Behovsbostäder) 2. res. 3 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 27 C, 21 V, 18 KD, 12 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 4 MP (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 (forts. från § 11) Energipolitik (forts. NU15) 100 (MP): Vi ska debattera energi, men just nu överskuggas förstås allt av det pågående kriget. Putins anfallskrig är oprovocerat, olagligt och på alla möjliga sätt fruktansvärt. Västvärlden måste göra allt som står i vår makt för att få slut på mördandet. Här finns trots allt faktiskt en koppling till det vi debatterar , energipolitik. Det är nämligen så att EU köper fossil energi för motsvarande . och sitter fast i ett djupt beroende av Putins kol, gas och olja. För varje krona som spenderas och skickas till kan lägga ytterligare pengar till sin snabbt expanderande krigskassa. Det är på alla sätt absurt att vi har satt oss i detta beroende. Det är ett direkt stöd till och hans olagliga krig. Utöver detta är och beroende av rysk kärnteknik. Hälften av det anrikade uran som importerar kommer från . Av alla nya kärnkraftverk som byggts i världen har vartenda ett, förutom några få, byggts i av . Det statligt kontrollerade bolag som driver detta är Rosatom, som dessutom är ansvarigt för kärnvapenprogram. Därför säger så här: Inför en princip om energisolidaritet i och EU. Denna princip ska bestå av tre delar. För det första: Förbjud all rysk energiimport till EU och . För det andra: I syfte att bidra till den omställning som behöver ske i de länder som behöver energi mest, avvara så mycket energi som möjligt i genom att spara energi och energieffektivisera. Och för det tredje, med exakt samma syfte: Bygg ut den förnybara elproduktionen så snabbt som möjligt. Av dessa skäl har vi i lagt fram ett skarpt förslag här i om att strypa all rysk energiimport. Men vad gjorde då ? Vad gjorde ni? Jo, ni röstade ned förslaget. Sex av åtta partier i denna kammare röstade mot förslaget om att strypa all energiimport till EU och . Detta skedde dessutom innan president i denna kammare vädjade till oss att sluta köpa rysk energi. Då röstade ni ned ett förslag om att göra just det. Det är en skam. För oss i har arbetet med att frigöra oss från rysk energi pågått . Tyvärr har de flesta partier motarbetat oss. Låt mig ta några exempel från ett parti som tillhör dem som allra mest försvarar den fossila ekonomin, nämligen . För det första har EU haft en process som handlar om att vi ska klassificera olika typer av investeringar utifrån om de är hållbara eller inte. Detta är ett sätt att styra finansmarknaderna och deras investeringar och att få fram finansiering till de tekniker som är hållbara. Vad gjorde då? Jo, de gick till strids för att kärnkraft och fossilgas skulle klassas som hållbara enligt EU:s nya definition. Detta är ett beslut och en linje som direkt gynnar och . För det andra har vi i drivit igenom en förändring som innebär att vi ska fasa ut fossilgas och kol från den svenska värmesektorn. Genom att ta bort den subvention för fossila bränslen som alliansregeringen införde har vi nu fasat ut nästan all kol och gas från svensk värmeproduktion. Detta var kraftigt emot när vi drev igenom det. För det tredje kan vi titta på transportsektorn. har länge drivit en linje som går ut på att göra det billigare att köpa bensin och diesel, som ju har sitt ursprung i olja. har man gått längre än så och vill kraftigt öka andelen fossilt i de bränslen som tankas i . Båda dessa linjer innebär ett stöd till . För det fjärde engagerar sig väldigt mycket för att stoppa det alternativ som finns, nämligen vindkraft. I kommun efter kommun rider ut i strid mot nya vindkraftsprojekt, motsvarande totalt . För dem som inte har koll på de här begreppen kan jag säga att det motsvarar betydligt mer än all kärnkraft vi har i . Hur motiverade då sitt nej till att stödja förslag om att strypa importen av rysk energi? Jo, man sa att man gör så för att man inte vill legitimera politik. Man valde helt enkelt att göra krisen och kriget till en fråga om partipolitik och taktiserande och en del av sitt eget kulturkrig, som man håller på med. Man vill på alla sätt distansera sig från just . Därför kan man inte stötta ett initiativ från . Den pro-fossila kamp som driver finns det flera exempel på. Jag skulle även kunna ta många exempel från andra partier. De flesta partier i den här salen driver kanske inte så farlig politik, men det är politik åt det hållet. är det enda klimatpartiet i riksdag. Det är helt uppenbart. Så enkelt är det. Låt mig runda av med att argumentera lite för den reservation som jag ska yrka bifall till. Den har mer klimatfokus än säkerhetsfokus, men det är besläktat. Vi står förstås bakom alla våra förslag, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 12. Den handlar om att vi måste få styrfart i svensk klimatpolitik. Först och främst behöver vi nya klimatmål. Vi behöver en koldioxidbudget som reglerar hur mycket släpper ut på totalen. Det viktigaste verktyget för att nå detta är att helt fasa ut fossil energi. Som sagt är detta viktigt utifrån ett säkerhetspolitiskt perspektiv, men också för att få styrfart i den svenska klimatpolitiken. Därför föreslår vi en solnedgångslag som innebär ett successivt avvecklande av all fossil energi i . Det kommer att krävas för att ska leva upp till sin del i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2021/22:SoU13 101 ACKO ANKARBERG (KD): behandlar nu äldrefrågor. Vi blir alla äldre . Att jag blir äldre är kvittot på att jag lever och samlar på mig erfarenheter och kunskaper. Allt fler lever och har alltså samlat på sig väldigt mycket kunskaper och erfarenheter. Men ibland är det som att livserfarenhet är något gott upp till en viss ålder men att det sedan blir en belastning att ha på nacken. Det är därför vi behöver uppmärksamma, synliggöra och motverka ålderism när den uppkommer. Med åldrandet följer också risken att vi drabbas av sjukdom. Det innebär att vi behöver hälso- och sjukvård, akuta insatser, behandling och rehabilitering. behöver vi också omsorg på olika sätt efter våra behov. Att det offentliga gemensamt finansierar vård och omsorg är nödvändigt. Det är välfärdens kärna att vården och omsorgen finns där när vi behöver den. Det är nödvändigt att vi fortsätter se människor som de personer de är, även när de behöver sjukvård eller omsorg och är årsrika. Det går inte att generalisera vad ungdomar behöver, inte heller vad äldre personer behöver. Vi är personer med olika behov och intressen livet ut. Demens och Alzheimers sjukdom tillhör det som tidigare ofta uppfattades vara naturliga delar av åldrandet och något man fick räkna med. Så är det inte. Drabbas man av demens, Alzheimers sjukdom eller annan kognitiv sjukdom behöver man vård byggd på evidens och beprövad erfarenhet. Vården ska också vara personcentrerad. Utskottet har samlat sig i ett tillkännagivande till regeringen där vi uppmanar dem att ta fram en ny nationell strategi för demens och andra kognitiva sjukdomar. Jag är väldigt glad över det förslaget och hoppas att regeringen tar itu med det arbetet. Förslaget har sin grund i ett motionsyrkande från oss kristdemokrater och ett från . Utskottet skriver så här: ”Målsättningen med strategin bör vara att dessa sjukdomar ska diagnostiseras tidigt, kunna behandlas och förebyggas. Strategin bör även innefatta socialt stöd till patienterna och dess närstående.” Låt mig få lyfta fram några saker som behöver utvecklas för att vi ska ha en god vård till personer som drabbats av demens och andra kognitiva sjukdomar. En utbyggd primärvård där man har rätt till en fast namngiven läkarkontakt har stor betydelse även i det här fallet. Man ska veta namnet på sin läkare, och denne ska ha ett rimligt antal patienter, så att man kan boka tid när det behövs. Får man möjlighet till kontinuitet ökar chansen att man som patient vågar nämna det som känns konstigt men som man inte förstår vad det är. Finns det kontinuitet ökar också chansen för läkaren att påbörja en utredning för att utröna vad det är som dykt upp. Om man efter en utredning får beskedet att man har en demenssjukdom av något slag är det viktigt att direkt få en uppföljning och känna sig omhändertagen. Det är ett omvälvande besked att få veta att man har exempelvis Alzheimers sjukdom. Det är en kronisk och dödlig sjukdom. Vilken behandling kan ges, och vilken effekt har den? Vad kan jag göra själv för att må bättre? Att i det skedet få träffa en kurator och kanske en arbetsterapeut kan vara guld värt. Demenssjuksköterskor finns på en del håll, och det är en mycket uppskattad funktion. Man får hjälp att hantera den efter beskedet och göra sig själv och kanske även närstående mer beredda på den sjukdom som efter hand kommer att utvecklas. Det här är exempel på vad som kan behöva ingå i nationella riktlinjer vid demenssjukdom. Det är angeläget att de tas fram i bred samverkan mellan patientorganisationer, professionerna, forskare och myndigheter. Det finns fler tillkännagivanden i betänkandet från socialutskottet. Vi kristdemokrater står bakom samtliga. Det handlar bland annat om en nationell strategi för att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre, om att stärka det förebyggande arbetet mot våld i nära relationer bland äldre och om att regeringen bör se över hur det fallpreventiva arbetet kan stärkas. Från sida hade vi gärna sett att även reservation 8 vunnit bifall. Den handlar om vikten av att stärka äldreomsorgen genom ökad tillgång till hälso- och sjukvårdsinsatser. Vi har dock inte fått majoritet för den. Därför yrkar jag bifall till reservation 8 från oss kristdemokrater. 102 (S): Jag yrkar bifall till reservation 14. Oavsett ålder vill vi ha ett friskt och bra liv alla livets dagar. Vad vi menar med det är självklart olika utifrån de individer vi är. Att känna trygghet, ha ett aktivt liv, ha nära och kära och kunna bo hemma så länge man önskar och kan – så tror jag att de allra flesta vill ha det. Men det är tyvärr inte alltid livet blir så när man blir årsrik. Då behöver vi kanske lite mer hjälp, och ska det fungera. Det måste vara enkelt att få hjälp. Regeringen har i budgeten gjort stora ekonomiska satsningar med både generella och riktade pengar i syfte att förbättra äldreomsorgen. Man har gjort satsningar på pensionärsorganisationer, vilket är jätteviktigt, och inrättat ett nationellt för äldreomsorg vid . blir det en fast omsorgskontakt i . ska vi i vårt utskott behandla ett förslag om att den fasta omsorgskontakten året därpå ska ha yrkestiteln undersköterska. De 29 välfärdsförslag som redovisades i slutbetänkande bereds också. Prioriterade områden är styrning av välfärden, nyttjande av våra offentliga resurser, hållbar kompetensförsörjning, en god arbetsmiljö och digitaliseringens möjligheter i välfärden. beslutade regeringen om ett äldreforskarråd där forskare med särskild kompetens inom äldreomsorgen ska ingå. Det här är bra saker, men det behövs säkert mer. har i uppdrag att undersöka vad de äldre tycker om äldreomsorgen. Svaren har precis samlats in och kommer att redovisas vecka 25. Man har också tagit fram ett underlag som ska vara ett stöd för anhöriga som vårdar anhöriga. Vi kommer att få en äldreomsorgslag, vilket är väldigt välkommet, och bli undersköterska en skyddad yrkestitel. En annan viktig satsning är Äldreomsorgslyftet, där staten finansierar kostnaden för den tid en anställd är borta på grund av studier. Det ger möjlighet att höja personalens kompetens som det ger den anställda större möjligheter att studera. Utan kompetent personal blir det ingen trygg och bra kvalitet vare sig inom hemtjänst, på särskilt boende eller i hemsjukvård. Vi behöver också personal med kompetens att arbeta förebyggande. Vår vård- och omsorgspersonal gör ett fantastiskt jobb. Jag har träffat så många fina personer som jobbar där. Men de måste uppskattas mer vad gäller lön, bra arbetsmiljö och bra arbetstider som går att förena med ett socialt liv. Det ska vara anställningsvillkor med heltid som norm och rätt grundbemanning. Delade turer och minutstyrda scheman ska bort. Låt personalen få mer tid att göra sina jobb som de proffs de är. Vi måste få bort ohälsosamma scheman, och kompetensutveckling för all personal måste ske regelbundet. Lika självklart som det är på mansdominerade arbetsplatser att man får riktiga arbetsskor och arbetskläder som är anpassade och lämpliga till arbetet ska det vara inom kvinnodominerade yrken. Det förhindrar tillbud och arbetsskador och minskar sjukdagar för onda ryggar och höfter. Det minskar också risken för att ta med smitta hem eller till arbetsplatsen. Att få ett bidrag till arbetsskor på är inte detsamma som att få gratis arbetsskor. Vill man veta mer om denna kamp kan man gå in på hemsida. Vi måste göra det här om vi ska kunna behålla personalen inom vård och omsorg, kunna nyanställa kompetent personal och vara attraktiva arbetsgivare. Här har kommuner och regioner ett stort ansvar som inte kan vänta, för staten har gjort många satsningar med olika statsbidrag som kan användas för att utveckla arbetstidsmodeller och motverka delade turer. Det är både generella och riktade pengar för att utbilda och anställa mer personal och skapa mer träffpunkter för äldre. Ingen äldre som behöver hjälp ska känna sig otrygg. Ingen äldre ska behöva känna sig ensam. Ingen ska utsättas för våld. Ingen ska lida av undernäring oavsett ålder. Vi måste också förebygga och förhindra fallolyckor. Hur upptäcker vi det som ändå sker, och hur förhindrar vi det i fortsättningen? Jag tror inte att det hjälper med ännu fler nationella planer, strategier och riktlinjer, för risken är att det bara ökar på den administrativa bördan för redan hårt ansträngd personal. Men vi har en socialtjänstlag för omsorg som inriktar sig på äldre. Denna lag är tydlig och bra, och den borde vi trycka mer på och framför allt upplysa fler om. Här står det att äldre personer ska få leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Det står också att den som behöver stöd och hjälp ska få det. Det står också att socialnämnden ska verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Att som äldre få lite mer tid med personalen, att få en fast omsorgskontakt, att ha möjlighet till kontakt med en äldresjuksköterska med specialistkompetens och att bli uppsökt av en biståndsbedömare gör större skillnad än fler riktlinjer och nationella planer. 103 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Jag tackar ledamoten för anförandet. Jag är glad att ledamoten lyfter upp flera frågor om arbetsvillkoren eftersom de är så angelägna, och här har det hänt alldeles för lite trots att vi har uppmärksammat dem . I budgeten finns bland annat de budgetkompletteringar gjorde om att få bort delade turer, och detta är något vi behöver jobba med gemensamt. Låt mig lyfta upp två frågor. Det här avsnittet handlar om äldrefrågor som både kommuner och regioner arbetar med. En fråga för regionerna rör det tillkännagivande vi förhoppningsvis kommer att få igenom om en strategi för demens och andra kognitiva sjukdomar. Jag hörde ledamoten säga att det är ointressant med riktlinjer. Men de kommer sig ju av att varenda patientförening jag har träffat, tre stycken bara , berättar om hur olika det är i landet. De säger att det är ett postnummerlotteri. Det talas om rehabilitering, men i norra har man inte ens tillgång till det. Vilken hjälp man får beror på var man bor. Är det inte så att behovet av riktlinjer uppkommer för att vi inte kan ge en jämlik vård? Då har vi att välja på att konstatera det eller försöka åtgärda det. Hur ser ledamoten på de brister vi har i jämlikhet, inte minst när man är drabbad av demenssjukdom eller annan kognitiv nedsättning? Det är en stor sjukdom som drabbar jättemånga människor. Min andra fråga rör just arbetsvillkoren inom äldreomsorgen, men kanske i en lite annan mening. Det finns nämligen ett behov av fler chefer, vilket kanske är något förvånande. Men i kvinnodominerade yrken är det vanligt med 30–50 medarbetare per chef medan en chef i ett traditionellt manligt yrke har 5 medarbetare. Jag tycker att det är en jämställdhets- och kvalitetsfråga att man som chef har ett rimligt antal medarbetare. Jag tror att det föder en god utveckling. Hur ser ledamoten på förslag här? 104 (S) replik: Jag tackar Acko Ankarberg för frågorna. Jag håller med om att vi behöver göra mycket mer. Ingen ska känna att man inte får hjälp och stöd oavsett om det gäller hemtjänst, äldreboende eller sjukvård. Vi har jobbat stenhårt med det , men tyvärr har vi inte lyckats riktigt överallt. Att vi måste ha en mer jämlik vård håller jag helt och hållet med om, men jag tror att mer personal med rätt kompetens ger de bästa förutsättningarna för att komma längre. Oavsett riktlinjer är det ju personalen som ska utföra arbetsuppgifterna. Kanske är det lite skillnad i hur vi tänker här. Första ledets chefer tycker jag är en viktig fråga att lyfta upp. Precis som ledamoten sa har de alldeles för många anställda att ta ansvar för. Det är orimligt. Så sker inte inom mansdominerade yrken eller arbetsplatser. Men det finns något som är glädjande. I Äldreomsorgslyftet tänkte man inte på cheferna i första ledet, men vi ändrade på det i andra omgången därför att vi såg behovet av att de får möjlighet till kompetensutbildning men också andra satsningar som skulle göra det lite lättare för dem. 105 ACKO ANKARBERG (KD) replik: Tack, ledamoten, för svaren! Vi kan börja med cheferna. Det är viktigt att jobba med detta i varenda kommun. Vi kristdemokrater tror att staten spelar en roll just när pengar ges – att man talar om att en förutsättning för att de ska få ta del av dem är att de arbetar för färre medarbetare per chef. Jag tror inte att det är lämpligt att staten bestämmer hur många eller på vilket sätt det ska göras, men det måste ske i en riktning så att man ser att det blir färre medarbetare per chef. Det är angeläget att göra detta inte minst inom äldreomsorgen. Det är en jämställdhetsfråga och en kvalitetsfråga. Jag hoppas att vi kan hitta gemensamma förslag som gör att vi lyckas bättre i denna fråga framöver. När det gäller den andra delen, hur jämlikhet ska uppnås, står det i varenda lag att en god vård på lika villkor ska ges. Socialtjänstlagen är också uppbyggd så, men ändå blir det inte så. Lösningen är inte att tro att det räcker med enbart mer personal, även om vi är överens om det. Vi i har tillsammans med och sett till att 4 miljarder ges till äldreomsorgen. Jag är väldigt glad över den satsningen och att den är uthållig. Vi måste också säkerställa att patienterna vet vad de kan förvänta sig. när man drabbas av demens är det så att man får sin diagnos, inte alltid så tidigt som man borde, och att man sedan stannar i ett tomrum där ingenting händer. Det är alldeles tyst och tomt. Patienten går hem med ett av de tyngsta besked man kan få, om en kronisk och dessutom dödlig sjukdom. Brist på resurser är det alldeles säkert men också brist på kunskap om vad som borde göras. Det är detta som förslaget till tillkännagivande tar sikte på, att omhändertagandet måste stärkas direkt. Inte minst måste de tvärprofessionella team som behövs mycket i det skedet användas – kuratorer, arbetsterapeuter, demenssjuksköterskor och många andra. Det ger ett bättre omhändertagande. Om patienter och anhöriga kan må bättre är det till stor nytta för alla. Vi borde göra detta mycket mer. 106 (S) replik: Tack, ledamoten, för ytterligare synpunkter och svar! Jag tror att vi är eniga om många saker rörande problematiken med demenssjukdomar. Vi behöver mycket mer kunskap och kompetens. Riktlinjer i all ära – jag tror ändå att det handlar om kompetent personal och om attraktiva arbetsgivare så att fler stannar kvar i sina yrken och även väljer att kompetensutbilda sig och kanske få mer inriktning där. Om man frågar ungdomar säger de inte att det är deras stora dröm att jobba inom äldreomsorgen. De har andra drömmar.