prot · H909121 · 2022-05-31 00:00:00 — Det måste vi bejaka genom att möjliggöra denna utveckling, för att förbättra det verktyget. Sortutveckling är en annat verktyg. Det finns en enorm potential i grödsorter framtagna med CRISPR och andra nya genomiska metoder. Där induceras en punktmutation som ger en ny egenskap, till exempel resistens mot en skadesvamp, eller som gör grödan osynlig för en insektsskadegörare. Detta kommer att kunna minska växtskyddsmedelsanvändningen. Dessa olika verktyg skulle också kunna kombineras för att få positiva miljöeffekter och ökad produktion. Detta leder mig till tre slutsatser. Ett: Det är rätt att ta fram fler verktyg, för vi kommer att behöva många. Två: Tillämpningen ska vara säker för människa och miljö. Tre: Det gäller att se att det är en sak att ta fram verktyg och en annan sak att sätta mål för jordbruket. Verktygen kan uppfylla målen, men om man har en förutfattad mening om verktygen och deras effekter på målen och därför inte utvecklar eller reglerar verktygen på ett ordnat sätt går man vilse. Vårt utskott föreslår sex stycken tillkännagivanden till regeringen. Utskottet noterar först den stora betydelsen av beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier, som behövs inte minst för vattenrening. finns ett importberoende och ett just-in-time-system. Utskottet vill att regeringen ska säkerställa beredskapsförsörjningen och prioritera frågan högt. Ett annat tillkännagivande handlar om ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. Det handlar om att ett land ska kunna använda sig av en bedömning som har gjorts i ett annat land. Det är stor variation i om det används och hur det används. Detta leder till byråkrati och förseningar, och som jag sa behöver vi verktyg. Där vill vi, enligt tillkännagivandet, att regeringen ska se till att det används i större utsträckning. Vi vill även att myndigheten ska bevaka hur andra EU-medlemsstater gör och ge konkurrensneutrala förutsättningar för svenska jordbrukare. Vi sverigedemokrater hade också velat få med att regeringen bör se till att Kemikalieinspektionen, vår prövningsmyndighet, har större möjlighet att vara aktiv när ett medel bedöms i annat land, för att göra inspel som är viktiga vid användning i , så att godkännanden i andra länder beaktar svenska frågeställningar och det därmed blir klart om de är användbara för svenska förhållanden. Två andra förslag till tillkännagivanden till regeringen handlar om att avgifter för offentlig kontroll, prövning och försäljning av växtskyddsmedel ska utformas så att de inte missgynnar svenska företag och så att det svenska jordbrukets konkurrenskraft inte missgynnas. Utskottet betonar även ett förbud av avsiktlig tillsättning av mikroplast i de allra flesta kemiska produkter. Mikroplasterna är svårnedbrytbara, och effekterna av storskaliga utsläpp är svåra att förutsäga. Forskningen ligger efter användningen. Det rör sig om mindre mikroplastutsläpp , enligt kemikaliemyndigheten, som föreslår detta. Det finns ett förslag i EU, men det dröjer. Utskottet vill att regeringen ska skynda på och verka för ett förbud . Slutligen vill utskottet verka för att omprövningen av glyfosat ska göras vetenskapligt och faktabaserat. Glyfosat är mycket använt därför att det underlättar växtodlingen, minskar ogrästrycket, ökar skördarna, underlättar växtföljd i vissa scenarier och kan minska körningar i fält. Man kan se nedbrytningsprodukter i ytvatten, och det finns vissa frågetecken kring hälsopåverkan. Den process varigenom medlet har godkänts är vetenskapsbaserad och mycket grundlig. Men frågan har politiserats i EU, och det finns risk att det blir politisk vilja och inte vetenskapliga prövningar som avgör ödet för glyfosat. Visst finns det ofta en minoritetsuppfattning inom forskarsamhället som man inte kan ignorera, men vi vill att processen ska ske på gängse vetenskapligt sätt. Sedan vill jag lyfta upp en punkt som vi sverigedemokrater inte fick igenom. Det handlar om reservation 9. Vi vill se en översyn av prövningen av biologiska bekämpningsmedel. Det kan vara insekter, kvalster och nematoder. Vi är i grunden positiva till det eftersom det minskar användningen av kemiska bekämpningsmedel, men det finns exempel på att insekter som har använts som bekämpningsmedel har spridit sig, förökat sig och orsakat stor skada i naturen. Ett sådant exempel är harlekinnyckelpigan. Därför måste goda riskbedömningar göras före godkännande, och en hög försiktighetsnivå måste iakttas. Utsättningen bör dessutom följas för att upptäcka oförutsedd spridning och oförutsedda effekter – en övervakning. Vi vill alltså att en utredning tillsätts för att man ska se hur dagens bedömnings- och tillståndssystem fungerar. Det är detta som reservation 9 handlar om. Växtskydd är alltså en verksamhet som ligger i forskningsfronten, oavsett om det handlar om kemikalier, nya sorter eller biologiska bekämpningsmedel. Då bör det handla om att pröva och ompröva på ett ordnat sätt och om att sätta upp målsättningar för samhällets bästa där man beaktar allt som är viktigt för oss människor så att man får en helhetsbild. Och för att kunna nå så långt som möjligt bör man vara teknikneutral i sitt förhållningssätt. Det är ändå de positiva och negativa effekterna som är det viktiga. Vi ser därför gärna mer teknikoptimism och mer realism kombinerat. Då kan man ofta kombinera produktion och miljönytta. Man kan säga att man kan äta upp kakan och ändå ha den kvar. 37 (KD): debatterar vi en ny växtskyddslag. Det har sagts av tidigare talare. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 7. Från utskottet har vi dessutom föreslagit sex tillkännagivanden till regeringen. Det handlar bland annat om utformningen av avgifter för offentlig kontroll enligt den nya växtskyddslagen, tillståndsprövningar av växtskyddsmedel, det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden, godkännandeprocessen för glyfosat och beredskapsförsörjning av kritiska kemikalier. antog 2017 en livsmedelsstrategi. Grunden för strategin var att livsmedelsproduktion skulle öka och att landets livsmedelsberedskap skulle stärkas. Det var vi överens om här i kammaren. Mycket kan sägas om denna strategi, och mycket har sagts om den. Man kan säga att många bönder inte märker skillnaden på gårdsnivå. Man kan också säga att vi behöver ha en livsmedelsstrategi 2.0. Men med dessa tillkännagivanden tycker jag att vi är lite grann på rätt väg. ser jag fram emot att regeringen tar till sig dessa tillkännagivanden och kommer tillbaka till med förslag på åtgärder så att dessa tillkännagivanden inte hamnar i den berömda vänta-får-vi-se-lådan. hade jag och dag här i . Det var ett tillfälle då vi ledamöter fick lyssna på och samtala med jordbrukare och aktörer från de gröna näringarna. Vi fick berättat för oss vilka enorma möjligheter svenskt jordbruk har – hur vi kan öka våra skördar och minska utsläppen genom ny teknik och skickliga svenska bönder. Vi fick också höra hur jordbrukarna såg det allvarliga i om det som diskuteras i EU skulle bli verklighet, alltså att eventuellt ta bort möjligheten att använda glyfosat i jordbruket framöver. Det skulle vara ett stort och mycket allvarligt misstag. Det skulle faktiskt vara förödande för vårt land enligt livsmedelsstrategin. Målet var att öka landets livsmedelsproduktion och livsmedelsberedskap. Det är inte hur vi i hanterar växtskydd som glyfosat som är problemet utan hur andra EU-länder använder växtskyddet på ett oacceptabelt sätt. Låt och andra länder lära av oss i hur vi hanterar växtskyddet och låt det bli ett EU-direktiv. Vårt svenska jordbruk har enorma möjligheter att producera mycket mer livsmedel. Varför är det så viktigt? Det är många av oss som inte trodde att det som vi nu ser var möjligt med krig i igen i och med invasion av . Kriget för med sig enorma konsekvenser för hela världen. När kornbod inte kan exportera spannmål blir det katastrof och svält för vissa länder. I medierna kunde vi läsa att en människa dör av svält . Det är helt förfärligt. Det borde vara en väckarklocka för oss alla. Vi vet att utan växtskydd och de möjligheter som finns blir det sämre skördar och därmed mindre mat. Vi i har fantastiska förutsättningar. Vi ska inte producera mindre mat utan mycket mer mat till fler människor. En annan väckarklocka är vår dåliga beredskap av livsmedel. Det har sagts förut här i kammaren att vår beredskap är nere . Här måste naturligtvis åtgärder vidtas. Vi skulle kunna börja med att kika på vårt grannland i öster, , som har en helt annan syn på just livsmedelsberedskap. När vi i klarar oss kanske kan klara sig utan att behöva ta in ett enda riskorn. Det gäller naturligtvis även för insatsvaror som handelsgödsel och växtskydd. Kriget har visat hur ytterst sårbara vi är och att vi måste ha ett helt annat synsätt än vi har haft . 38 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 8. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till övriga reservationer. Vi debatterar en ny växtskyddslag . Forskning pekar på att just artrikedomen av fåglar, insekter och växter är högre i ekologiskt brukade jordbruksfält än i konventionellt brukade fält där kemiska växtskyddsmedel används. Det känns naturligt och inte så konstigt. Omställning till just ekologisk odling innebär dock många förändringar av brukningsmetoder utöver växtskyddsmedelsanvändningen. Det gör det svårt att göra en entydig tolkning av ett sådant resultat. Men man kan inte utesluta att där växtskyddsmedel inte används i större utsträckning bidrar det till en större biologisk mångfald i ekologiskt brukade lantbruk. Därför bör vi begränsa användningen av växtskyddsmedel där det är möjligt. Våra gröna näringar, våra lantbrukare och våra växthusodlare kämpar inte bara med en omfattande regelbörda utan även med ett antal avgifter. För att stärka deras konkurrenskraft bör dessa kostnader minska. Att inte ytterligare påföra företag i de gröna näringarna kostnader är särskilt viktigt givet den omfattande kostnadsökning som drabbar många företag just nu inom skogsbruket och jordbruket efter invasion av . De kontrollavgifter som tas ut ska återspegla de faktiska kostnaderna, och det bör gälla även för de avgifter som tas ut med anledning av den nya växtskyddslagen. Dessa avgifter bör utformas på ett sätt som inte hämmar våra gröna näringar och deras konkurrenskraft. Vårt land ska inte skilja ut sig genom att ha relativt högre avgifter än vad andra EU-länder har. Jag ska säga någonting om beredskapsförsörjningen. och krig ställer saker och ting på sin spets. Krisen med pandemin tydliggjorde sårbarheter i vårt samhälle. Det blir väldigt tydligt att tillgången till dricksvatten förutsätter en stadig tillgång till kemikalier som används i reningsprocessen vid vattenverken. Vid svåra eller långvariga störningar som vi upplevde under pandemin blev även tillgången till rent vatten någonting som vi var tvungna att ta ställning till i vårt land. Försörjningstryggheten av kritiska kemikalier behöver nu säkerställas. har kartlagt sårbarheterna i vår dricksvattenförsörjning och vårt kemikalieberoende. Vårt land har ett stort beroende av import när det gäller det här. Vi har inga lager av detta. Beredskapen är oerhört låg, och det är nu väldigt viktigt att säkerställa vad som händer vid ytterligare en kris eller ett krig. Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag att kartlägga och analysera tillgången på dessa kemikalier. Det är viktigt. Det är av grundläggande vikt att vi är förberedda och kan upprätthålla viktiga samhällsfunktioner även i en kris. Det sista jag vill knyta an till är användning av PFAS. PFAS finns nästan överallt i vårt vatten och vårt grundvatten. Stora delar av dricksvattnet är mer eller mindre förorenat av just PFAS. Flera vattentäkter i har fått stänga på grund av förhöjda halter av bland annat PFOS och PFOA – två av de värsta PFAS-ämnen vi känner till. Båda är bland annat reproduktionsstörande och misstänkt cancerframkallande ämnen. Dessa ämnen har kommit ut i vattnet i huvudsak via brandskum vid övningar. Via dricksvattnet, maten och inandningen kan PFAS tas upp av kroppen och lagras i vår lever, i våra njurar och i vårt blod. Olika PFAS-föreningar förekommer i ett antal tillämpningar, däribland brandsläckningsskum och olika tillverkningsprocesser i industrin. Den senaste forskningen visar att PFAS kan ha negativa effekter på människors och djurs hälsa redan vid relativt låga halter. Dessutom är PFAS-ämnen ännu mer svårnedbrytbara än ämnen som PCB och DDT. Mycket tyder på att många av de PFAS-ämnen som finns i vår natur inte alls kommer att brytas ned utan finnas kvar i naturen länge – kanske för alltid. är det endast en som är förbjuden, nämligen PFOS. Även många av de andra föreningarna har liknande negativa miljö- och hälsoegenskaper. Därför är det nu angeläget med ett helhetsgrepp på denna kemikaliegrupp. Vi anser att det bör införas ett förbud mot alla PFAS förutom de ämnen vars miljö- och hälsokrav man verkligen kan bevisa är acceptabla. 39 (MP): Jag passar på att yrka bifall till reservation 6. Om jag får skulle jag gärna yrka bifall även till reservation 5. Det är stod värd för FN:s första miljökonferens. Man kan säga att miljöarbetet alltsedan dess på olika sätt har förbättrats. Miljösverige har blivit starkare. har stått rakryggade och främst i ledet när det handlat om skärpningar av miljökrav i EU. Vi ser nu ett allvarligt trendbrott. Miljösverige är hotat. kommer att åka till EU och skämma ut sig. Den parlamentariskt sett svagaste regeringen någonsin har den svagaste miljöpolitiken. Regeringen visar svag ambition att försvara miljöarbete; det blir oerhört tydligt . , FN:s generalsekreterare, kommer hit till . Under sitt Sverigebesök kommer han också att lägga en krans på grav i . Det kan, av många skäl, vara värt att påminna oss om . Han hade som FN:s generalsekreterare det man kallade världens omöjligaste jobb, med det ständigt närvarande . har utmaningar växt enormt på grund av aggressiva krig i . Jag vill dock påminna om en annan sida av . Han ingick i flera S-regeringar, men han var aldrig medlem i Socialdemokraterna. Hans drivkraft var att den statliga byråkratin skulle skydda människor från särintressen. Jag tycker att det är intressant att reflektera över det när en majoritet av partierna, inklusive regeringen, går kemiindustrins och bekämpningsmedelsföretagens intressen till mötes. Att miljön är hotad vet vi. är också miljöarbetet hotat. Ständig förbättring måste alltid vara ledstjärnan i miljöpolitiken. är trenden bruten. Miljösverige är satt under attack. Ska nu besluta att jordbrukets konkurrenskraft ska väga tyngre än miljökrav när och EU ska godkänna bekämpningsmedel, eller växtskyddsmedel, som de också kallas? Regelverket för utsläpp av växtskyddsmedel är totalharmoniserat inom EU. Från vissa partier vill man att godkännandeprocessen ska bli mer likvärdig andra medlemsstaters godkännandeprocesser, men då antyder man att så inte redan skulle vara fallet i . Detta är i grunden helt felaktigt. Den norra zonen, där ingår, beskrivs av kommissionen som den mest harmoniserade och välfungerande av de tre zoner som EU är indelat i. Att det fortfarande finns vissa skillnader i tillämpningen beror på att det finns länder i den centrala och den södra zonen som väger in jordbrukspolitik i sina avgöranden, till exempel det egna landets konkurrenskraft. Detta strider mot förordningens grundläggande principer. Huvudsyftet med regelverket är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna. När det gäller syftet att förbättra jordbruksproduktionen framgår det av beaktandesats 24 att målet, särskilt då växtskyddsmedel produktgodkänns, måste vara att skydda människors och djurs hälsa och miljön. Detta ska väga tyngre än att förbättra växtproduktionen. har följt förordningen, och från sida kräver vi självklart att regeringen fortsätter att göra så. När vi i gick med i EU fanns det flera bekämpningsmedel som vi hade förbjudit, bland annat för att skydda människors hälsa och miljön. Principen om ömsesidigt erkännande i EU finns för att säkerställa den fria rörligheten. Produktgodkännanden som beviljas av en medlemsstat godtas av andra medlemsstater med jämförbara jordbruks-, växtskydds- och miljöförhållanden. Myndigheterna måste ta hänsyn till de enskilda medlemsländernas specifika miljö- och jordbruksförhållanden. I har vi särskilt bra förhållanden – vi behöver inte lika mycket bekämpningsmedel tack vare vårt klimat och våra kalla vintrar. Om godkännandet ska ske med automatik kommer alla miljöfarliga bekämpningsmedel som hotar barns hälsa och som kan göra människor sjuka att automatiskt godkännas för användning av svenska konventionella sprutbönder. Miljösverige monteras ned. EU vill inte att länder ska vara sämst i klassen; det visade EU:s kommissionär tydligt när han besökte . Att rikta detta tillkännagivande är inte bara fel i sak. Det skadar inte bara miljön, utan det är också ett fel i hur vi hanterar EU-politiken i . Det är inte en regerings uppgift att ge instruktioner eller uppdrag till myndigheter om tillämpningen av EU-rättsakter. Glyfosat ett verksamt ämne i växtskyddsmedel med bred användning inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Ämnet ingår i ett tjugotal godkända växtskyddsmedel i . Glyfosat är ett totalbekämpningsmedel. Det har stor påverkan på levande organismer och växtlighet och utgör dessutom en fara för människors hälsa. Det finns olika uppfattningar om huruvida glyfosat är cancerframkallande och huruvida det har koppling till infertilitet, fosterskador och skador på nervsystem och njurar. Det finns aktörer som menar att det inte finns tillräckligt med bevis för att glyfosat ska klassas som cancerframkallande, medan andra aktörer, till exempel det internationella centret för cancerforskning, klassar glyfosat som misstänkt cancerframkallande. Medlet är dessutom direkt giftigt för vattenlevande organismer. I av proverna från ytvatten i jordbruksintensiva områden i hittade man glyfosat när mätningar gjordes 2019. har ändå hårdare regler än många andra länder vad gäller användningen av glyfosat. I tillåts till exempel inte användning av ämnet strax före skörd av spannmål, eftersom det ger höga resthalter av bekämpningsmedlet. För att skydda miljön och människors hälsa, särskilt för känsliga grupper som barn och gravida, införde regeringen ett förbud mot användning av glyfosat och andra farliga kemiska bekämpningsmedel i vissa områden, som till exempel skolgårdar och lekplatser. beslutade kommissionen att man skulle göra en översyn av glyfosat. Det är därför vi diskuterar frågan här . Utskottsmajoritetens och regeringspartiets förslag till tillkännagivande lyfter frågan om vetenskapliga underlag. Vem säger nej till vetenskapliga bedömningar? Det gör väl ingen. De borde dessutom vara tillgängliga för allmänheten och öppna för vetenskaplig granskning. EU har också lovat full öppenhet i fråga om vilka studier som ingår i utvärderingen som ska ligga till grund för ett nytt beslut om glyfosat. Men politik är något ganska konstigt . I just det här fallet används begreppet ”vetenskapliga underlag” som ett förtäckt argument för att inte arbeta för ett förbud mot glyfosat. Glyfosat borde begränsas kraftigt, kanske till och med förbjudas, med hänvisning till försiktighetsprincipen. Det viktigaste skälet att stoppa glyfosat är att det är ett mycket effektivt sätt att skydda den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet och ge utrymme för åkerogräs och växter i kantzoner kring åkrarna, vilket i sin tur skapar ekosystem för ett myller av olika djurarter. Spruta inte bort den biologiska mångfalden! Vi måste i själva verket öka ambitionerna att få till stånd en grönare omställning för klimat och natur. Jag är väldigt glad att Liberalernas ledamot tog upp fördelarna med ekologiskt jordbruk, där man inte behöver kemiska bekämpningsmedel i produktionen. är ju också ett av världens bästa länder när det gäller ekologiskt jordbruk. Jag vill avslutningsvis säga någonting kort om PFAS och PFAS-utsläppen. PFAS påverkar immunförsvaret och hjärnans utveckling och kan ge förändrad levervikt. Även reproduktion, sköldkörtelhormoner och så vidare kan påverkas. För att minska mängden PFAS vi får i oss föreslår nu ett strängare gränsvärde för PFAS i dricksvatten. av de vattenverk som rapporterade in analysresultat till hade man halter vatten. När den undersökningen gjordes var man ganska positiv, eftersom gränsvärdet låg på . Men ska gränsvärdet sänkas. Det är ändå en ganska svag skärpning, med tanke på att gränsvärde är . Att ta tag i föroreningarna av PFAS kommer att vara oerhört viktigt. Det handlar om att uppmärksamma de områden som är förorenade, skapa systematisk information om PFAS-utsläpp och vidta åtgärder för sanering och kraftfull rening. Det är 2 miljoner människor som har vatten med halter över det gränsvärde som föreslår. krävs det miljöengagemang, inte en nedmontering av Miljösverige. 40 (SD) replik: Jag tackar för inlägget. har lagt fram ett förslag. Vi har en reservation, nummer 9, som handlar om biologiska bekämpningsmedel, det vill säga organismer – det kan vara insekter, rovkvalster, andra kvalster eller nematoder – som man använder i bekämpningssyfte. Där har vi en ganska ny lagstiftning där kraven enligt min mening inte är jättehögt ställda jämfört med riskbedömningen av andra områden inom jordbruket. Jag tänker då främst på genetiskt modifierade växter. Förutom att det är ganska lågt ställda krav i riskbedömningen finns det inget konkret krav på övervakning, det vill säga att man ska följa och se om organismerna sprider sig från platsen där de används, till exempel ett växthus, och gör skada. Det borde egentligen vara naturligt för att rösta för reservation 9. Det handlar om försiktighet. Vi vill se en utredning av hur dagens bedömningssystem och tillståndssystem fungerar. Vi vill se en sådan utredning redan innan vi får stora problem. När man har använt till exempel harlekinnyckelpigan i sådana här sammanhang har man fått stora problem. Den har spridit sig, och den tränger ut den vanliga nyckelpigan. Till råga på eländet bits den rackaren, men det är en petitess. 41 (MP) replik: Jag tackar för frågan. När det gäller biologiska bekämpningsmedel kan jag absolut hålla med om att det här är ett område som man behöver ha väldigt god kunskap om, bättre än vad som finns – inte bara för att harlekinnyckelpigan bits, utan av många skäl. Det handlar framför allt om den biologiska mångfalden och hur de här växt- och djurarterna, svamparna och allt vad det är kan sprida sig och påverka miljön långsiktigt. I de allra flesta fall används biologiska bekämpningsmedel på väldigt olika sätt. De används både i växthus och ute på fält. Jag tror att ett av de problem som finns, kopplat till både biologiska bekämpningsmedel och en hel del odlingsmetoder, är att vi har monterat ned väldigt mycket av fältförsöken i . I samband med att vi gick med i EU sa den dåvarande regeringen att fältförsök är jättebra men borde bekostas av näringen. Det här har lett till att det varit så att det näringen bekostar är de områden där det finns mycket pengar i näringen. Det är bekämpningsmedelsföretagens, gödselföretagens och ett fåtal andra områden där det finns fältförsök att tala om. När det gäller nya metoder och ny tillämpning, till exempel inom ekologiskt jordbruk och småskaliga jordbruk, fungerar inte det här på samma sätt. 42 (SD) replik: Jag noterade inget svar på min fråga. Jag tycker att frågan är angelägen. Biologiska bekämpningsmedel kan verkligen sägas vara i ropet. Om man tittar i förslag till strategi för ett hållbart jordbruk, som heter Från jord till bord, ser man nämligen att de vill reducera användningen av kemiska växtskyddsmedel . Och de ställer tydligt hoppet till biologiska bekämpningsmedel.