prot · H90991 · 2022-03-31 00:00:00 — Det handlar även om att ge rektorerna bättre förutsättningar att arbeta med det pedagogiska ledarskapet och skolledarskapet för att utveckla skolorna på ett bättre sätt. Vi lyfter flera delar av detta i betänkandet, där vi särskilt framhåller att det finns goda skäl att förbättra förutsättningarna för just rektorerna. Vi vill ge dem ett tydligare mandat men också ett starkare stöd när det gäller att arbeta och styra över sin verksamhet för att på det sättet kunna möta de utmaningar och problem de står inför. Så kan vi också säkerställa att vi får fler elever som klarar skolan och därmed skapar sig bättre förutsättningar för såväl vidare studier som arbete. Betänkandet handlar om rektorer, lärare och elever. Det är exakt vad skolan handlar om. Att få till en skola där människor trivs, där rektorer känner att de har stöd och mandat, där lärare har förutsättningar att fokusera på och planera sin undervisning och där eleverna får en plats för kunskap och bildning – det är vad skoldebatten också fortsättningsvis bör handla om. 140 (V): Elevers rätt till utbildning förutsätter att skolan är tillgänglig för alla och att det finns välutbildade lärare och andra resurser som behövs för att ge utbildningen en god kvalitet. På alla skolor behövs kompetenta, behöriga lärare som kan möta varje elevs behov i sin undervisning och som kan delta aktivt i den pedagogiska utvecklingen. Det råder stor brist på behöriga lärare och pedagoger i svensk skola. Bristen på behörig personal gör att det i praktiken är möjligt att som obehörig få arbeta i sträck på samma skola eller förskola. är övertygat om att den som väljer att arbeta som lärarvikarie också har kapaciteten att klara av att ta en lärarexamen. Detsamma gäller även pedagoger inom förskola och fritidshem. saknas dock tillräckliga incitament för många huvudmän att stötta sina vikarier och obehöriga anställda att läsa sig till behörighet. Det går även att konstatera det faktum att många fristående skolor har färre behöriga lärare eftersom det är billigare att ta in obehöriga lärarvikarier. På så sätt kan de vinstdrivande skolkoncernerna utöka sina vinstmarginaler. vill underlätta personalförsörjningen inom välfärdens olika bristyrken, såsom lärare och förskollärare, bland annat genom att införa den så kallade Dalamodellen nationellt. Modellen innebär en ny utbildningsform där studenter kan få anställning med lön som de studerar. Ett annat problem som försvårar lärarförsörjningen är det faktum att många fristående men även kommunala skolor har satt i system att anställa obehöriga lärare. De stora privata skolkoncernerna gör detta för att, som jag sa tidigare, verksamheten ska ge större avkastning, medan kommunala skolor tvingas göra detta när majoriteten av landets kommuner genomför stora nedskärningar i sina budgetramar. Vissa privata skolkoncerner får dessutom undantag i lagstiftningen gällande kravet på lärarlegitimation eftersom deras skolor till exempel har internationell profil. Detta är något som måste förändras. Vi i menar att även skolor med internationella profiler ska följa den svenska läroplanen, som gäller för alla skolor i , och att de absolut inte ska få undantag när det kommer till lärarlegitimationen. Det är obegripligt att en majoritet i riksdag inte anser att detta självklart är någonting som måste förändras. Med anledning av det vill jag yrka bifall till reservation 2. Utöver det som jag anfört finns det fler viktiga frågor som är helt avgörande för att få fler att vilja arbeta i skolan och fler att vilja studera till att bli lärare, och också för att kunna få lärare att stanna kvar i den svenska skolan. Den kanske viktigaste frågan är arbetsmiljön. Arbetsmiljön i förskolan och skolan måste förbättras. Skolväsendet är största arbetsplats men också en av de absolut sämsta avseende arbetsmiljön. Det finns få yrkesgrupper som skulle kunna tänka sig att arbeta under de förhållanden som förskolans och skolans personal, oftast kvinnor, tvingas arbeta under. Stora mängder administration, för få kollegor och icke anpassade lokaler är bara några av de saker som hör till vardagen för lärarna. vill ge skolan mer resurser. Vi vill även se en systematisk förändring som är bortom marknadslogik och new public management. Det är viktigt att förbättra lärarnas och hela skolpersonalens arbetsvillkor för att kunna motverka bristen på lärare och andra yrkesgrupper i skolan. Arbetsmiljön och arbetssituationen är de vanligaste skälen till att lärare väljer att arbeta med något annat än skolan. För att lärarnas arbetsmiljö ska förbättras behöver de få fler kollegor som har andra kompetenser än att vara just lärare. Det behövs till exempel en bättre fungerande elevhälsa. Jag hörde tidigare vissa som från talarstolen nämnde att de var för att ha nyckeltal inom elevhälsan. har föreslagit detta vid ett flertal tillfällen, men det har aldrig fått stöd av något parti i riksdag. Om barn mår dåligt är det viktigt att de får ett professionellt bemötande. faller det ansvaret alldeles för ofta på redan överarbetade lärare. Många utbildade lärare och förskollärare jobbar inom andra yrken. Med en bättre arbetsmiljö kan vi få tillbaka en hel del av dessa till att arbeta i skolan igen. Avslutningsvis vill jag säga att situationen och arbetsmiljön har försämrats avsevärt, vilket jag också nämnde tidigare i mitt anförande, på grund av den marknadslogik som råder i den svenska skolan. När elever blir kunder, när kunskap anses vara en vara och när lärare och rektorer ska vara försäljare är det någonting som inte stämmer. Det får konsekvenser för lärare, för elever och för skolledare. Det är de konsekvenserna vi ser . Därför måste vi ta tillbaka den demokratiska kontrollen över den svenska skolan. 141 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 22. Jag brukar säga att en bra skola börjar med bra lärare som inspirerar till kunskap och klarar av att hålla ordning i klassrummet. Men en bra skola börjar faktiskt också med en bra rektor. rektorer är några av viktigaste chefer. Om vi ska förbättra kunskapsresultaten måste vi också se till att vi har de bästa tänkbara rektorerna och att de väljer att stanna kvar inom yrket. träffade jag , förbundsordförande för . Vi pratade bland annat om att rektorer nu lämnar sitt uppdrag oftare . Rektorer stannar i snitt inte ens på sin post. Vissa kommuner tidsbegränsar också rektorsuppdraget. Det borde de sluta med. Men det finns också flera andra förklaringar. uppgav av rektorerna och skolledarna att de utsatts för otillbörlig påverkan, kränkningar, hot eller våld. har den siffran stigit till . Jag tycker att det är ett exempel som visar att skolan från och med nu måste bedrivas på lärares och rektorers villkor så att fler stannar kvar inom yrket. Men Skolinspektionen behöver också få i uppdrag att utreda vad det i övrigt beror på att så många rektorer slutar efter så . Alltför många barn sviks i dagens . I SVT:s : Bokstavsbarnen fick vi träffa . får ångest när han är i skolan, men han får också ångest när han inte är i skolan för att han inte är där. Detta talar för att vi behöver göra upp med den här likriktningsskolan som innebär att många elever mot sin vilja undervisas på samma sätt och i samma klassrum, trots att det drabbar dessa barn och deras familjer väldigt mycket. Vi behöver fler speciallärare, det särskilda stödet behöver stärkas och särskilda undervisningsgrupper bör erbjudas av varje skola så att fler barn får chansen att klara skolan. Jag skulle vilja säga några ord om den tragiska händelsen på latin då en artonårig elev beväpnad med yxa och kniv gick till brutal attack mot två kvinnliga lärare – två älskade och omtyckta lärare, som har förlorat livet. Vi är många som känner starkt med personalen och eleverna på latin, inte minst dem som befann sig på skolan för attacken och dem som deltog vid minnesceremonin efteråt. Framför allt går tankarna naturligtvis till kvinnornas familjer och vänner. Det gör ont att behöva konstatera att detta var den tredje skolattacken i – , och . Vi här inne behöver nu göra vad vi kan för att förebygga denna typ av brott. Vi behöver se till att fånga upp varningssignalerna . Vi behöver stärka elevhälsan så att varje barn kan komma i kontakt med elevhälsan och erbjudas rutinsamtal. vill också att barn‑ och ungdomshälsovården ska ta ett samlat grepp även kring elevhälsan. Vi tror att vi på så vis skulle kunna säkerställa mer resurser. Oavsett vad man tycker om det behöver vi nu hjälpas åt att fånga upp fler barn . Så får fler barn möjlighet att klara skolan, och så gör vi också samhället tryggt. 142 (L): Lärare och elever heter det här motionsbetänkandet, och jag tänker börja med eleverna. De måste alltid vara vår utgångspunkt. Kunskap är lätt att bära, brukar vi säga. Ett barns skolgång går aldrig i repris, är något vi också brukar säga. Det är några av skälen till att Liberalerna fäster så stor vikt vid att både kvaliteten på undervisningen och förväntningarna på eleverna ska vara höga. Minst lika viktigt är att skolan ger alla barn, oavsett bakgrund eller könsidentitet, lika goda förutsättningar att lyckas. Vi ser att pojkars lägre kunskapsresultat är ett betydande problem för jämställdheten i samhället. undersökningar visar att flickor i skolan känner sig alltmer otrygga. Det går inte att nog understryka att detta inte är acceptabelt. Skolan ska präglas av just studiero och trygghet. Många elever lider av psykisk ohälsa av att uppleva stress och press i vardagen, men de känner också ångest som kan leda till självskadebeteenden och andra typer av problem. Det finns inga snabba lösningar på den utbredda psykiska ohälsa som vi ser. Även om vi också skulle vilja att det fanns sådana handlar det om ett långsiktigt arbete med elevhälsan men också om bättre samarbete med bup och i vissa fall och så vidare. Liberalerna menar att skolan ska vara som starkast där elevernas förutsättningar är som svagast. Så är det inte riktigt . Ett allvarligt problem, som vi har hört om från den här talarstolen tidigare, är pedagogisk segregation, det vill säga lärarkompetensen i form av behörighet och erfarenhet är lägre på skolor i utsatta områden. Det är skälet till att vi från Liberalernas sida vill satsa på att locka erfarna och utbildade lärare just dit. För att lyckas med det behövs satsningar på högre lön, men det är långt ifrån tillräckligt. Minst lika viktigt är att lärare erbjuds bättre arbetsvillkor och lägre arbetsbelastning. Det kan ske genom en ökad lärartäthet, vilket gör att man kan minska antalet lektioner för lärarna utan att man gör detsamma med elevernas undervisningstid. Det är oroande att allt färre, även om vi kanske har stoppat det värsta tappet, ämneskunniga akademiker med intresse för undervisning överväger att bli lärare och att många lärare som är yrkesverksamma inom skolväsendet upplever att deras arbetsplats inte är attraktiv och överväger att lämna densamma. Det är lika beklagligt som det är förståeligt. Liberalerna menar att lärarrollen ska respekteras som profession genom att få goda förutsättningar att prioritera undervisningen och på så vis stärka skolans kunskapsförmedlande uppdrag. Ni som är här har hört företrädare från Liberalerna prata om detta återkommande. Vi har inte heller där några snabba lösningar. Vi tror att det behövs åtgärder både på nationell och på lokal nivå för att återupprätta läraryrkets attraktivitet. Det handlar om att stärka styrningen och fördelningen av resurser genom att återförstatliga skolor, såväl grundskolor som gymnasieskolor, och därmed överta arbetsgivaransvaret för lärarkåren. Lärarnas arbetsmiljö behöver stärkas genom ytterligare reformer än de som vi har fått på vårt bord för ökad trygghet och studiero. Lärare måste även få bättre möjligheter och förutsättningar att fokusera och koncentrera sig på just undervisningen. Skolan kan göra mycket men inte allt. Det måste återspeglas i såväl styrdokument som läroplaner. Vi vill renodla läroplanerna med syftet att minska administrativa pålagor och andra pålagor som inte är direkt relaterade till skolans kunskapsuppdrag. Lärarbristen är inte en naturlag. Med rätt politik kommer fler att söka sig till läraryrket. Vi står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men jag yrkar för tids bifall endast till reservation 4. 143 (S): Alla ska, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Det här är två portalparagrafer i vår skollag. Det är en viktig strävan: Varenda unge ska ha lika tillgång till utbildning av lika kvalitet i hela vårt avlånga land – hemma i där jag bor, i på där jag är född och här i där vi håller den här debatten. Detta är också vårt största problem. Såväl forskning som statistik, , statliga utredare och fackförbund pekar på att skillnaderna blir allt större. Familjebakgrunden får allt större genomslag i skolresultaten, och det är uppenbart för alla att skolsystemet bidrar till segregation. Det är egentligen rätt självklart. Som skolmarknaden fungerar är det den fristående skola som bäst kan segregera ut ett högpresterande elevunderlag, det vill säga elever med stark familjebakgrund, som också kan tjäna mest pengar. Det är också skolmarknaden och incitamenten för lönsamhet som skapar behovet av allt starkare kontroll, ökad byråkrati och administration och mer detaljregleringar. Det är skolmarknaden och systemets sätt att fungera som försvagar professionens auktoritet och status och leder till hämndanmälningar, hot och föräldrapåtryckningar. Den som vill att alla barn ska ha tillgång till bra utbildning, att alla lärare ska ha en bra arbetsmiljö och att läraryrket ska ha högre status så att vi får fler sökande till lärarutbildningarna och kan lösa lärarbristen gör bäst i att ändra ett dysfunktionellt system i stället för att föreslå fler detaljregleringar, tuffare inspektion och mer byråkrati. Även om högern här i kammaren inte är det så är åtminstone jag beskaffad på det viset att jag hellre botar sjukdomen än försöker lindra symtomen med förbannat besk medicin. debatterar vi utbildningsutskottets betänkande nummer 16 om lärare och elever. Det behandlar 213 yrkanden från allmänna motionstiden. De handlar om vitt skilda saker som läraryrket, registerkontroll, fortbildning, rektorer och skolledare, grundsärskolan och gymnasiesärskolan, särskilt begåvade elever och elever med särskilda behov, elever med skolfrånvaro, undervisning för nyanlända, elevers hälsa med mera. Utskottsmajoriteten föreslår att alltihop ska avslås. Det låter hårt, men det handlar om att alla de förslag som behandlas tangerar olika saker som vi redan har genomfört eller arbetar med att genomföra. Vi utbildningspolitiker har en intensiv vår framför oss. Låt mig ge en illustration av hur den kommer att bli. Den här våren arbetar utskottet med beredning och beslut av ett stort antal lagförslag som den socialdemokratiska regeringen har lagt. Vi ska återinföra högskolebehörigheten på yrkesprogrammen på gymnasiet som vi kommer att bygga om gymnasieskolan helt så att den blir ämnesutformad och dimensionerad för att bättre matcha arbetskraftsbehovet i samhället. Vi levererar på vårt vallöfte om läxhjälpsgaranti och utökad lovskola. Vi ska reglera elevhälsans uppdrag och bemanning tydligare för att alla elever ska ha bättre tillgång till bättre elevhälsa. stärker vi grundsärskolan med en garanti för tidiga stödinsatser och gör om särskolan som varit för utvecklingsstörda till att bli en anpassad utbildning för den med intellektuell funktionsnedsättning. Vi går fram med vår nationella plan för trygghet och studiero, ett starkare förebyggande arbete och förtydligad systematik – den bästa kränkningen är trots allt den som aldrig sker – men också förtydligade och förstärkta befogenheter för skolans personal. Därtill reglerar vi resursskolor i skollagen och bemyndigar att utfärda föreskrifter för en mer likvärdig tillämpning av hur bestämmelserna om tilläggsbelopp ska tolkas. Vi reglerar pedagogisk omsorg med högre kvalitetskrav och inför ägar- och ledningsprövning. Vi går fram med förslag som syftar till att fler barn, särskilt de som behöver det för sin språkutvecklings skull, ska gå i förskolan. Vi påbörjar också arbetet med att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över skolan. Som jag sa inledningsvis: Den som på allvar vill förbättra den svenska skolan måste börja med att ändra systemet, som blivit en marknad med en massa helt oacceptabla konsekvenser. Vi föreslår därför en stramare reglering av konfessionella friskolor. Vi föreslår att skolpengen ska spegla huvudmännens ansvar och fördelas efter elevernas förutsättningar och behov. Vi vill avskaffa de orättvisa köerna, så att skolvalet kan bli mer rättvist och fungera för alla, inte bara för dem som har läst på om systemets funktionssätt och som bor på samma ort genom hela barnens skoltid. Mer kommer att behövas, men detta är viktiga förslag för att skolsystemet som helhet ska fungera bättre. Alla ungar ska ha lika tillgång till utbildning av samma höga kvalitet – i såväl som i och i . Arbetsmiljön i skolan måste bli bättre, och läraryrkets status måste återupprättas. Därför måste vi också återta den demokratiska kontrollen över skolan. Jag yrkar bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande nummer 16. 144 (MP): presenterades dyster statistik om antalet behöriga lärare. Mer behöver göras för att läraryrket ska bli mer attraktivt. En hel del har gjorts. Lärarnas löner har stärkts genom Lärarlönelyftet, och vi ser att de internationella mätningarna är på väg i rätt riktning när det kommer till yrkets attraktivitet. Men mer måste göras. behandlas lärare i större utsträckning som servicepersonal i den svenska skolan. På skolmarknaden har föräldrar och elever ibland börjat bete sig som kunder. Det här är ett stort problem som hotar läraryrkets status, och det påverkar ända in i klassrummet, när föräldrar till och med hotar lärare. Man hotar med att ta sin skolpeng och gå om inte barnet får ett högre betyg än läraren anser barnet förtjäna, för att ta ett exempel. Vi måste också införa ett professionsprogram. Regeringen levererar på mycket av det som vi i arbetat fram tillsammans med Socialdemokraterna och faktiskt även och Liberalerna. Men en produkt saknas, och det är viktigt att den kommer på plats för att vi ska ha en stark lärar- och rektorsprofession i det här landet. Professionsprogrammet handlar om att åter slå fast rätten till kompetensutveckling. Skolhuvudmännen ska vara skyldiga att erbjuda sådan till lärarna, som under hela sitt yrkesliv ska undervisa utifrån forskning och beprövad erfarenhet. Och som alla vet går forskningen framåt under yrkesliv. En sak som vi i särskilt ser behov av fortbildning kring är frågan om sexualitet, samtycke och relationer. Här har vi skrivit om läroplanen. Det började med en liten motion från en miljöpartistisk riksdagsledamot, och ska det bli verklighet. Vi har bestämt att alla nyutbildade lärare ska få kunskap om sexualitet, samtycke och relationer på sin lärarutbildning. Men de befintliga lärarna då? har visserligen fått ett uppdrag, men vi i tycker att den här kunskapen är så central att den måste nå alla. Därför, fru talman, vill jag under punkt 8 i betänkandet yrka bifall till min motion 2021/22:1717, som behandlar den här frågan. Precis innan jag kom hit till kammaren träffade jag fyra ungdomar och pratade om deras vardag. De är med i en ungdomsgrupp för hbtqi-personer i . Det de beskrev stärkte min övertygelse om vikten av att fortbilda all skolpersonal. De har mött oförståelse och till och med mobbning på grund av vilka de är. Sedan har vuxna i stället för att säga emot och ifrågasätta faktiskt deltagit i en destruktiv jargong. Då har vi en lång väg kvar. Med det vill jag tacka för dagens debatt om lärare och elever. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:200 Hårdare regler för nya nikotinprodukter 2021/22:204 Ändrade övergångsbestämmelser när det gäller medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik 2021/22:211 Insatser på plan- och byggområdet med anledning av invasionen av COM(2022) 71 Förslag till och rådets direktiv om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 med anledning av skr. 2021/22:115 Verksamheten i Europeiska unionen 2021/22:4471 av m.fl. (V) § 16 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:426 Veduppvärmning av bostadshus av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:427 Ökad planerbar elproduktion i av (M) till statsrådet (S) 2021/22:428 Ministerråd för infrastruktur av (KD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:429 Vargstammen i av (M) till statsrådet (S) 2021/22:430 vargstam av (M) till statsrådet (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1379 Fängslandet av av (L) till utrikesminister (S) 2021/22:1380 Förbifart av (S) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1381 Mer inhemskt drivmedel av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1382 Åtgärder med anledning av höga elpriser av (L) till statsrådet (S) 2021/22:1383 It-säkerheten i regeringens mejl av (M) till försvarsminister (S) 2021/22:1384 Problemen med väntetiderna för pass av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1385 Förlossningsskador i vården av (SD) till socialminister (S) 2021/22:1386 Väntetider för pass av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1387 Remissvaret från Inspektionen för socialförsäkringen av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1388 Beredningskravet av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1389 Remissvar från av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1390 Remissvar från av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1391 Remissvar från utvärdering av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1392 Odlingstorv av (M) till klimat- och miljöminister (S) 2021/22:1393 Unga flickors rätt till tryggt stöd vid hedersrelaterat förtryck av (SD) till socialminister (S) 2021/22:1394 Kvinnors demokratiska rättigheter i av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1395 End-of-waste-kriterier av (M) till klimat- och miljöminister (S) 2021/22:1396 Järnvägsmarknaden av (S) till näringsminister (S) § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2021/22:1299 Läkemedel för ukrainska flyktingar av (M) till socialminister (S) 2021/22:1308 Arbetslivskriminalitet av (M) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 2021/22:1294 Vård för posttraumatiskt stressyndrom hos ukrainska flyktingar i av (M) till socialminister (S) 2021/22:1300 Traumavård för ukrainska flyktingar av (M) till socialminister (S) 2021/22:1303 Psykisk vård för barn som flytt av (M) till socialminister (S) 2021/22:1306 Självförsörjningsgraden i svenskt lantbruk av (S) till statsrådet (S) 2021/22:1307 Regelverket för fastighetsbildning av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1297 Rehabilitering för krigsskador för ukrainska flyktingar av (M) till socialminister (S) 2021/22:1298 Vård och screening av tuberkulos för ukrainska flyktingar av (M) till socialminister (S) 2021/22:1301 Vaccination mot hepatit B för personer som flytt av (M) till socialminister (S) 2021/22:1302 Vaccination av barn som flytt från till av (M) till socialminister (S) 2021/22:1324 Stöd till av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1311 Dagsböter beräknade efter vilseledande uppgifter av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1314 Icke-diskriminering i stödet till flyktingar av (L) till statsrådet (S) 2021/22:1313 Giftinformationscentralens statistik om förgiftning bland unga flickor av (SD) till socialminister (S) 2021/22:1310 Leverans av av (M) till försvarsminister (S) 2021/22:1312 Framtidsfullmaktens användbarhet av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1316 Antisemitism i av (SD) 2021/22:1323 Livslångt lärande av (C)