prot · H909101 · 2022-04-22 00:00:00 — Jag har fått många frågor av kompisar och människor som mejlar till mig och så vidare. Det är oroliga människor som undrar varför de inte har något skyddsrum i närheten där de bor. De undrar om det över huvud taget finns någon plan för befolkningsskydd. Och så finns det de som undrar om det finns något skydd där de bor. Även andra politiker och myndigheter har fått många frågor. Detta kan man se inte minst när det gäller MSB:s skyddsrumskarta, som har haft ett högt tryck. Vi kan se att säkerhetsläget såg annorlunda ut , men är läget ett annat. Det har det varit i . Frågan är om det inte har varit och är regeringens röda tråd att man inte såg det komma, att man har varit naiv och att man helt enkelt inte har varit förberedd. 20 (M): För någon som mig, som är uppvuxen i och , var det möjligt att handgripligen se hur Socialdemokraterna och skar ned på det svenska försvaret. Så prata inte försvarspolitik med oss moderater! Vi har ingenting att skämmas för. Jag förstår att inte har läst bok, men gör det! Där skryter han med hur man slaktade det svenska försvaret och hur man till och med ville lägga ned departementet, vilket man gjorde. Interpellationen handlar dock om skyddsrum. Även där har denna regering missat att driva frågor som är viktiga. Jag och ett antal andra personer larmade när MSB började med sitt siffertrixande för att ändra kontroller till inspektioner så att statistiken skulle bli snyggare. Detta var förödande för skyddsrummen. kontrollerades funktioner, och det gavs uppdrag att åtgärda de brister som hittades. Det var under och regeringens flagg som detta siffertrixande skedde. Konsekvensen blev att det inte utfördes några renoveringar av skyddsrum. Det här innebär att hela branschen och dess värdefulla kompetens riskerar att gå förlorade, för det är väldigt få och små företag som kan detta. Det är avancerat att få en fläkt att funka i ett skyddsrum, så nu krävs det krafttag. De 91 miljoner som statsrådet flaggar för, gäller de , kommun eller ? För det kan väl inte vara så att statsrådet nämner 91 miljoner för hela och tycker att det är en siffra att skryta med? Jag skulle gärna vilja ha ett förtydligande. Gäller siffran hela , kommun eller ? 21 Justitie- och inrikesminister (S): Man märker att det är länge sedan regerade när man ser hur de går på som de gör. De orkar inte ens ta ansvar för sina egna beslut som de var med och fattade. Jag vet inte om ni satt i , och , men det var faktiskt som drev igenom här att värnplikten skulle avskaffas. Varför gjorde ni det? Med en mycket liten marginal, bara några få röster, tog ni ett så stort beslut. Vi protesterade från socialdemokratins sida. Som jag sa drev ni också igenom neddragningar på försvaret i en sådan omfattning att en av era försvarsministrar, , avgick i protest. Han förlorade en förhandling mot , och sedan skar man ned på försvaret. Det som vi har gjort efter 2014 är precis tvärtom. Vi har skalat upp totalförsvaret. Det är lätt att se. Det är bara att gå ut och titta på de nya regementen som vi har satt upp, på återinförandet av värnplikten och på den utökning som vi har gjort. Vi har mer resurser till försvaret än vad man har haft i modern tid, och vi fortsätter att skala upp. Sedan ska man naturligtvis alltid väga det mot andra angelägna samhällsaktiviteter. Varför skar ned på försvaret? Jo, det var för att ni skulle finansiera era skattesänkningar. Vi måste göra liknande avvägningar och se hur mycket pengar vi ska lägga på sjukvården, skolan, försvaret och andra delar. Den avvägningen gör man alltid inom ramen för de budgetförhandlingar som förs. Det som vi har stått för under våra är en uppskalning av försvaret så att vi nu lägger mer pengar på det. Det gäller det militära försvaret, där det är lätt att se allt som vi har gjort. Det gäller också det civila försvaret. går vi in med ytterligare 1 ½ miljard till det civila försvaret. På bord ligger det förslag om ytterligare , varav 91 miljoner till skyddsrum. Sedan får vi se vad som behöver göras . Här har vi en process framöver. får jag en ny rapport från MSB, där man kommer att peka ut ytterligare områden där saker behöver göras, och kommer ännu ett underlag som gäller på lite . Jag tror att vi behöver göra väldigt mycket. Skyddsrummen och upprustning och iordningsställande av dessa är en viktig del, men vi har stora samhällssektorer som också måste fungera i krigs- och kristider. Vi kommer med förslag . Där går vi vidare med de förslag som lade fram i sin utredning, som kom , bland annat när det gäller uppdelningen av i civilområden och att vi kommer att utse sektorsansvariga myndigheter som tar ansvar för en samhällssektor i taget. Där kommer vi att jobba på ungefär samma sätt som under , och vi återupprättar den civila beredskap som rustades ned . Vi tittar på och deras lösningar när det gäller beredskapslager. Jag kommer att träffa den finländska arbetsmarknadsministern, som har ansvar för detta, när hon kommer till . Vi hämtar inspiration också därifrån. Så påstå inte att ingenting händer på detta område! Det är snarare tvärtom. När det gäller civil beredskap påstår jag att så mycket som händer just nu inte har hänt på väldigt . Och vi leder den utvecklingen. 22 (M): Jag tackar ministern för detta. Vad är det som ministern faktiskt kan slå sig för bröstet för och säga: Det här har vi nu faktiskt beslutat om, och det har faktiskt blivit på riktigt – mer än bara utredningar? Jag tar gärna en särskild debatt om vem som påbörjade nedrustningen av försvar. Det är bara att bjuda in till det så kommer jag. Denna debatt handlar ändå om civilt försvar och skyddsrum just här och när det är som ansvarar för frågorna. Det civila försvaret måste faktiskt stärkas, inklusive befolkningsskyddet. Jag har fortfarande inte hört någonting om detta med evakuering. Men ministern kanske kommer till det i sitt sista inlägg. Problemet med dessa frågor är att det bara har utretts och utretts, men regeringen kommer aldrig till skott. utredning om struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar på central, regional och lokal nivå, som är så välbehövlig, överlämnades för . Och det verkar vara först nu som regeringen har kommit på att den finns. Jag tycker att det är allvarligt. I remissvaren på utredningen kom bland andra Försvarsmakten in med några synpunkter om att det civila försvaret måste stärkas eftersom det är en förutsättning för att det militära försvaret ska fungera. Vi kan alltså inte bara växla upp det militära försvaret, utan vi måste också synka det med det civila. Varför stoppades denna utredning i malpåse, ? har det riktats skarp kritik mot regeringens arbete med det civila försvaret. Det är fullt förståeligt, för ingenting har hänt. Och är vi i ett kraftigt försämrat säkerhetspolitiskt läge. Det behövs ett antal förbättringar. Vi behöver ett nationellt säkerhetsråd. Vi behöver införa en modern civilplikt. Det näringslivsråd som vi har pratat om och som har utretts har fortfarande inte kommit på plats. Vi behöver gå i takt med det militära försvaret, och vi behöver göra det . Det faller faktiskt en tung skugga över regeringens bristande ansvarstagande för denna fråga som är så central för nationella säkerhet. 23 Justitie- och inrikesminister (S): Det är fullständigt felaktigt att påstå att någonting ligger i malpåse. utredning kom , och den har varit ute på remiss. Och jag har precis sagt här i kammaren att vi kommer att fatta de förordningsbeslut som behövs för att till exempel dela upp i civilområden och utse sektorsansvariga myndigheter. Detta sa jag här. Det är ingenting som ligger i någon malpåse, utan detta jobbar vi med på departementet. Besked i denna fråga kommer, som sagt, . Återigen när det gäller dessa svepande formuleringar om att ingenting har hänt och att ingen gör någonting: Herregud, det går ju ut miljardbelopp och har gått ut miljardbelopp under dessa år. Det är en utveckling som påbörjades efter Försvarsberedningens analyser och efter totalförsvarspropositionen. Detta är alltså fullständigt fel. Bara handlar det om 1 ½ miljard kronor i basen och sedan ytterligare 800 miljoner som föreslås i vårändringsbudgeten. Att påstå att ingen gör någonting och att ingenting har hänt är faktiskt fullständigt fel. Vi kommer att fortsätta att se till att återställa, skulle jag vilja säga, den civila beredskapen som dessvärre rustades ned. Men det kräver pengar, och det kräver att man prioriterar detta. Då kan man inte göra på det sätt som gjorde och lägga alla sina pengar på skattesänkningar och sedan inte bry sig om den offentliga servicen eller det offentliga skyddet. När det gäller skyddsrummen har vi, som sagt, avsatt särskilda pengar. Vi vet vad som måste göras i den delen. Vi har dessutom bett en särskild utredare att se över ansvarsfördelningen. , som är den särskilda utredaren, har också ansvar för det som tog upp, nämligen evakueringsfrågor och utrymningsfrågor, för att se till att man också kan ha ordentliga planer i den delen. Jag påstår att det händer mer på detta område nu än vad som har hänt på mycket länge, och vi kommer att fortsätta med detta arbete. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:399 om åtgärder för att tillgodose fjällräddarnas behov 24 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose fjällräddarnas behov och som säkerställer att de kan utföra sina viktiga uppdrag. ansvarar inom ramen för den statliga räddningstjänsten för räddningsinsatser i fjällvärlden. Till sin hjälp har polisen fjällräddare, som är frivilliga och som utbildas och utrustas av . Fjällräddarna får ersättning bland annat under fjällräddningsuppdrag, utbildning och beredskap. Denna ersättning regleras i avtal mellan och . Avtalet ses över regelbundet, och gjordes en uppjustering av det skattepliktiga tillägget i bilersättningen. Med denna utgångspunkt är det i första hand som avgör ersättningsnivåerna för fjällräddarna. ansvarar också för vilka andra åtgärder som behöver vidtas för att skapa rätt förutsättningar för fjällräddningsverksamheten. Priserna på bensin och diesel har stigit som en följd av invasion av , och regeringen har presenterat ett åtgärdspaket med bland annat sänkt drivmedelsskatt och en ny drivmedelskompensation till privatpersoner med bil, med särskild tyngdpunkt på bilägare i gles- och landsbygder där avstånden är stora. Regeringen har också aviserat sin avsikt att föreslå en höjning av det skattefria schablonbelopp som utgör grunden i bilersättningen. Fjällräddarna har ett viktigt uppdrag. De räddar liv på några av mest svåråtkomliga platser. Villkoren för fjällräddarna är dock i första hand en fråga för och att reglera. 25 (M): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag kommer att kommentera svaret lite längre fram i mitt anförande. Men jag tycker att det är angeläget att jag ändå ger en kort bakgrund för dem som följer denna debatt. Jag får väldigt många frågor, inte minst utifrån att jag kommer från , och jag har också förmånen att ingå i insynsråd, dels den norra regionen, dels den nationella delen. Därför tycker jag att jag har en hyfsad insyn i dessa frågor. Hela denna interpellation handlar alltså om att fjällräddarna går med ekonomisk förlust på grund av för låg reseersättning. Dagens drivmedelspriser, som har fluktuerat lite grann men som har varit uppe på nivåer på 26–per liter för dieseln, får fruktansvärda konsekvenser för denna grupp. Det är alltså 400 fjällräddare som både ska rädda och söka efter försvunna personer i statlig räddningstjänst. Alla dessa fjällräddare är handplockade och har också kompetenser utöver det vanliga, men de har också lokalkännedom. Det tar väldigt att bygga upp denna kompetens och att rekrytera dessa personer. Fjällräddarna verkar i fjällområden, men de kan också få rycka ut i övriga delar av för att söka efter personer. Och det är stora insatser som denna grupp gör. Man kan jämföra fjällräddarna med en deltidsbrandkår och dem som har uppdrag inom denna sektor. De har vanliga jobb men kallas in när det kommer larm om att personer har försvunnit och så vidare. Skillnaden är att brandmännen inte behöver betala när de tankar sina bilar, men det måste fjällräddarna göra. Fjällräddarna lastar sina skotrar på släpvagnen. Och jag tror att vi alla förstår att fordonen blir tunga som slukar bensin till enorma kostnader. rapporterar man att det är många som avsäger sig sina uppdrag, vilket såklart är oroväckande. De lämnar alltså in sina utrustningar. Man tillhandahåller uniform och personlig utrustning. Men skotrar, släpvagnar och fyrhjulingar måste de själva stå för, och det är stora värden som de står för privat. Under drivmedelskrisen vill , ordförande för , att man reglerar kostnaden till cirka 45–per mil – det skulle kunna vara relevant i detta sammanhang – och att man reglerar vid prisuppgång och såklart också vid prisnedgång. När denna interpellation skrevs var ersättningen 18,50 för den skattefria delen och för den skattepliktiga delen. är såklart också oroad över situationen. De har det övergripande ansvaret, men det yttersta ansvaret har faktiskt regeringen och statsrådet själv. Jag är klart oroad över detta. Jag noterar att ministern svarar att det är en fråga för , men om det inte fungerar där och de inte har de resurser de borde ha för att kunna kompensera den här målgruppen landar ansvaret ändå på regeringen. Jag måste därför ställa frågan på nytt, för jag tycker inte att jag fick det svar jag hade önskat av ministern: konkreta åtgärder avser ministern att vidta för att lösa situationen för landets fjällräddare? 26 Justitie- och inrikesminister (S): Det är en självklarhet att fjällräddarna måste kunna ha bra förutsättningar att verka. De gör ett enormt viktigt arbete, och man ska självklart inte behöva betala för att vara med och rädda liv. Det måste finnas goda ekonomiska regler för dem som gör den här viktiga samhällsinsatsen. Den här situationen har skapats av stigande bensin- och dieselpriser till följd av krig i . Det drabbar naturligtvis oss alla, men det drabbar speciellt dem som arbetar som fjällräddare. Som är inne på består ersättningen av två delar: Dels har vi en skattefri milersättning på per mil, dels har vi en skattepliktig milersättning som ligger ovanpå den. Som säger var den när hon skrev interpellationen, men den har ju höjts. Den höjdes med , så nu uppgår den delen av ersättningen till – som alltså läggs ovanpå de 18,50. Sammanlagt utgår därmed en ersättning om och per mil, varav den övre delen är skattepliktig. Skattar man på sin inkomst skattar man därför ungefär en femma på dessa 14,80. Då får man alltså ut runt per mil. Höjningen här gjordes mot bakgrund av de stigande bensin- och dieselpriserna, och den gjordes av själv eftersom det är de som reglerar detta. tar upp polisens ekonomi, och där kan jag säga att polisen har mer resurser än . Det har haft följden att polisen faktiskt har gått med överskott – man har alltså inte kunnat använda de resurser som staten har skjutit till. Vi får väl se hur det blir det här året, för nu växer ju polisen oerhört kraftigt med många fler anställda. Det ska dock inte behöva vara en ekonomisk fråga för när det gäller att förbättra reglerna här. Sedan har vi även föreslagit – det ligger på bord – en tillfällig bensinskattesänkning, som naturligtvis också får betydelse. Från sänks skatten med , och från sänks den med ytterligare 1,30. Sammanlagt kommer alltså priset på bensin till följd av skattesänkningarna att, allt annat lika, sjunka med 1,80 per liter. Det har naturligtvis också betydelse för fjällräddarnas kostnader. Därutöver har vi föreslagit ett särskilt kontant stöd till alla som har bil, och för dem som bor i glesbygd utgår kontantstöd med . Jag påstår nog alltså att vi har gjort en hel del. Den skattepliktiga ersättningen har höjts för sedan, och höjningen är . Bensinskatten sänks som sagt med 1,80, tillfälligtvis; det ska gälla fram till . Vi har alltså även kontantstödet om . Behöver vi göra något ytterligare? Ja, vi följer förstås detta noga, och vi har även öppnat för en höjning av den skattefria delen – det vill säga den som ligger på 18,50 per mil – men vi får återkomma med besked i den frågan. Men vi har öppnat för den delen också. Återigen: Det är viktigt att fjällräddarna har bra förutsättningar att verka. Man ska inte behöva betala för att vara med och rädda liv. 27 (M): Jag tackar ministern för svaret. I svaret nämner statsrådet att bensin- och dieselpriserna har stigit till följd av invasion av , bland annat. Låt oss ändå vara ärliga och berätta att av priset på diesel och bensin går direkt ned i fickan på staten, så att säga. har drivit en hård kamp för de lättnader i priserna som statsrådet berättar om här, och det är ju generella lättnader som alla kan ta del av. Jag föredrog alldeles att fjällräddarna skulle behöva 45–milen för att kompensera för de faktiska kostnaderna, och då räcker inte de sänkningar som bland annat har varit delaktiga i att få fram och som sker . Jag går vidare. Min fråga är: Har ministern säkerställt att polisen verkligen kan, och har utrymme att, tillgodose fjällräddarnas behov? Hade det skett kanske svaret från statsrådet inte hade varit detsamma som det nu är. Med vilka medel ska polisen kunna kompensera fjällräddarnas bensin- och dieselkostnader? Löneutrymmet ska ju gå till löner, vilket också underlättar rekrytering – vi har stora rekryteringssvårigheter inom polisen, med tomma platser och så vidare, och där behövs satsningar. har drivit på väldigt hårt för höjda löner, bättre utrustning och så vidare för att förbättra situationen. Det är betydligt större summor än vad regeringen har tillfört. Löneutrymmet ska också gå till att premiera ett gott arbete och värdefulla insatser eller till speciella satsningar för att, som jag sa, förbättra rekryteringen – ingenting annat. Ministern vill gärna frånskjuta sig ansvaret till . har samma avtal för samtliga inom myndigheten, alltså 18,50 i den skattefria delen och 14,80 på den skattepliktiga delen. Menar ministern då att man skulle göra en särskild variant inom myndigheten för fjällräddarna, eller hur tänker ministern i den frågan? Enligt Motormännen, som har gjort en beräkning, har man för ett fordon med ett ungefärligt värde på 200 000 fått fram att kostnaden blir milen. Den här statliga reseersättningen infördes , och då kostade dieseln runt liten. Det har alltså gjorts mycket små förändringar; vi pratar om en ändring , men det är alldeles för lite för att kompensera. Det handlar ändå om personer som ingår i den statliga räddningstjänsten, och de går med förlust. Det går inte att bortse från det. Jag måste ändå ställa frågan igen: Ministern tillstår att detta inte är rimligt, men vilka är de konkreta insatserna från regeringen om nu inte anser sig ha utrymme att kompensera fjällräddarna? Det yttersta ansvaret ligger hos ministern och regeringen. Jag tar gärna emot ett svar på den frågan. 28 Justitie- och inrikesminister (S): Den skattepliktiga delen har ju precis höjts , för sedan, från till 14,80. Det gjordes framför allt för att täcka den bensinprisökning vi har sett . Jag får ändå säga följande: Även om en del av kostnaden är skatt har ju ökningen av bensinpriset skett i hela . Det är ju självklart att det är en effekt av kriget i . Vi pratar om Putinpriser, för det är angrepp på som så att säga driver fram prisökningarna – i hela , inte bara i . Det har kompenserats på olika sätt. Polisen kompenserar det genom en höjning av den skattepliktiga delen från till 14,80. Vi kompenserar det genom tillfälligtvis sänkt bensinskatt – den sänks med sammanlagt 1,80 och fram till . Vi gör också en särskild satsning där alla som har bil får som en engångssumma. Bor man i glesbygd är den . Vi har också öppnat för att höja den skattefria delen av milersättningen, det vill säga den som uppgår till 18,50. Sedan är ju detta inte den enda ersättning som utgår till fjällräddarna, utan de har grundersättningar också. Låt mig redogöra kort för hur avtalet ser ut. Man har en ersättning för utbildning och övning med . För utryckning har man också en ersättning med . En insatsledare har . När man ligger i beredskap har man en grundersättning med . När det gäller snöskoter har man också en speciell ersättning på . Ovanpå detta tillkommer bilersättningen. Man ska alltså tänka på att det inte bara är milersättning man har när man rycker in som fjällräddare. Men med detta sagt tror jag att vi generellt behöver öppna för att höja den skattefria delen, som ligger på 18,50. Det har vi sagt från regeringens sida. Men bara det vi redan har gjort kostar ganska mycket pengar. Det är miljardbelopp vi talar om för att vi ska kunna täcka kostnaderna för många hushåll. När det gäller ekonomi kan vi se att vi –2024 nästan fördubblar polisens anslag, från lite till nästan . Det finns ingen myndighet som har vuxit lika snabbt och fått lika stora påslag som , särskilt , till följd av de satsningar som vi har gjort. Och vi fortsätter naturligtvis med detta. Polisen ska ha de verktyg man behöver för att lösa sin uppgift. Man ska ha de resurser man behöver för att lösa sin uppgift. Vi tänker fortsätta att skjuta till så att man klarar detta. Sedan behövs ett avtal mellan och fjällräddarna för att också lösa fjällräddarnas situation. Men vi gör vad vi kan från vår sida för att lösa just den akuta situationen. 29 (M): Jag vet inte om det är svårt att få fram mitt budskap. Statsrådet hävdar fortfarande att ersättningen i den skattepliktiga delen är 14,80 och 18,50. Man kan få intrycket att han menar att fjällräddarna i stort sett borde vara nöjda med de ersättningar de har. De skulle dock fortsatt behöva 45 till per mil för att inte själva behöva stå för kostnader vid utryckning. Statsrådet talar också om Putineffekten. Redan före det nu pågående kriget i hade vi världens dyraste diesel. Beakta också att går till staten som skatt. Här skulle det kunna finnas ett utrymme. De sänkningar som kommer har varit högst delaktiga i att driva igenom. Det är tyvärr inte tillräckligt för fjällräddarna, även om det är väldigt bra. Vi kommer också att driva på för fortsatta sänkningar. Lite bekymmersamt är att vi inte får svar från ministern. Jag presenterar ett nuläge. Det är 400 fjällräddare som uttrycker att de kommer att lämna tillbaka sin utrustning och avsluta sina uppdrag. Det finns förväntningar om att räddningstjänstfunktionen ska upprätthållas i fjällvärlden. Inte minst sedan pandemin har trycket på fjällvärlden ökat. Det är inte heller bara i fjällvärlden som dessa aktörer verkar, utan de används i hela landet. Jag är klart oroad. Ministern verkar inte vara det. Han tycker att man ska kompensera det här, kanske via löneutrymmet. Jag håller inte med där. Men det får stå för ministern. Fjällräddarna har alltid hävdat att de inte vill tjäna pengar, men de ska heller inte betala för sina uppdrag. Jag tackar för debatten och kommer säkert att återkomma i den här frågan. Den är alldeles för viktig för att strunta i. 30 Justitie- och inrikesminister (S): Jag håller absolut med om att detta är något som vi ska ta på största allvar. Jag bara konstaterar att för sedan höjdes ersättningen med 5,80 per mil. Det är en höjning . Detta regleras mellan och fjällräddarna. Det är inget som regeringen går in och detaljstyr. Men jag utgår naturligtvis från att i dialog med fjällräddarna också fortsättningsvis ser till att ha regler så att de kan lösa sin uppgift, för det är enormt viktigt att man kan göra det. Sedan tillkommer de generella satsningar vi gör. Det handlar om sänkt bensinskatt och om kontantersättningar. Vi öppnar också för att höja den skattefria delen, som ligger på 18,50. Det kommer naturligtvis också att komma fjällräddarna till del. Det är viktigt att se till att den här verksamheten kan upprätthållas. Men vi har som sagt alldeles sett en höjning när det gäller den skattepliktiga delen, och det skedde för sedan. Vi fortsätter naturligtvis att följa den här frågan.