prot · H90967 · 2022-02-16 00:00:00 — alltmer aggressiva hållning och alltmer expansiva utrikespolitik, med morötter och piskor om vartannat, där piskorna har blivit större och elakare och morötterna ännu större – man bygger sin nya silkesväg, och man hotar svenska parlamentariker genom elaka mejl från ambassadören – är självklart ett orosmoln, inte minst för det taiwanesiska folket. Liksom utrikesministern säger jag att vi vill hjälpa att kunna delta i internationella organisationer och liknande. Men vi har ingen plan på att erkänna , eftersom vi, liksom resten av EU, har en ett-Kina-politik. Man kan också notera att inte heller alliansregeringen tog några sådana steg 2006–2014. 144 HANS (M) replik: Det mullrar i , men samma scenario skulle kunna utspelas efter de olympiska spelens slut i bortre Östern. Det är inte så stor skillnad på de här konflikterna. Det handlar om att aggressiva supermakter vill gå på mindre nationer och utöva en makt som är orättfärdig och bryter mot folkrätten. Det är därför stöd till , som är så påtagligt stort och engagerat, står i bjärt kontrast mot bristande stöd till . Det är i den kontexten det blir så paradoxalt att socialdemokratiska regering har erkänt en icke-fungerande statsbildning som men i detta läge inte är beredd att vare sig erkänna eller ge lika starkt stöd som man ger till . 145 (S) replik: Jag kan bara upprepa att vi stöder de demokratiska framsteg som har gjorts i . Det är ju ett fantastiskt exempel på hur ett fattigt och litet utvecklingsland kan resa sig genom människors initiativkraft och demokratiska reformer och skapa ett demokratiskt välmående samhälle omgivet av icke-demokratier och diktaturer om vartannat. Det är klart att vi stöder den demokratiska utvecklingen i . Men vi anser inte att det är lämpligt att erkänna som land, eftersom vi tror på att genomföra ett-Kina-politiken, som alla EU-länder har formulerat. Jag är ledsen att göra besviken, men jag kan lova att vi kommer att fortsätta att stödja demokratisk utveckling i och på andra håll i världen där det behövs. 146 (M) replik: säger att det inte är djungelns lag som gäller. Jag håller med om detta. Men ibland räcker inte orden. räcker inte diskussionen. räcker inte överenskommelserna ända fram. Det är inte alltid det internationella samarbetet räcker heller. Då krävs det någonting mer, till exempel sanktioner – det är i och för sig internationellt samarbete det också. Det krävs också ett försvar. Låt mig nämna några frågor som inte har varit uppe i debatten men som jag ser som oerhört viktiga. Jag tänker på den demokratiska situationen i . , en framstående oppositionspolitiker, blev mördad utanför . Det finns inga bevis. Det har inte funnits någon insyn i den rättegång som sägs ha skett. Navalnyj sitter fängslad. Ingen vet exakt när, var och hur processen sker. 147 (S) replik: Jag tackar för repliken och för hennes ständiga engagemang i frågor om mänskliga rättigheter, inte minst i östra och . Det är förstås så att måste agera även bilateralt, utöver alla mått och steg vi vidtar i internationella organisationer. Vi kliver ju fram i internationella organisationer. Vi har varit ordförande i , där är president i den parlamentariska församlingen. Vi gjorde då precis allt vi kunde för att förhindra kommande konflikter och hitta framgångsrika sätt att kommunicera med . Nemtsov, , Navalnyj – vi måste förstås i bilaterala kontakter med och i alla sammanhang vi kan se till att kräva frigivning, fördöma, se till att de som mördat ställs inför rätta och så vidare. 148 (M) replik: Det gläder mig vad säger. Men det måste också här till något mer, nämligen Magnitskijsanktioner. Det är vad jag föreslog i min utredning gällande mordet på . Här måste det till kraftfulla tag, för det är det enda som räknas. Det handlar om tystnad och inte om att övergrepp sker. Den utveckling som egentligen sker på botten kommer inte fram. Låt mig nämna , som inte debatteras så mycket i riksdag eller i Europeiska unionen. Men när jag läser medier – ryska medier och medier från ett stort antal andra länder – kan jag se att det pågår en hel del aktiviteter. Allt härrör från , som ökar sitt inflytande. Här måste omvärlden börja agera på ett helt annat sätt. Annars får vi ett än mer omfattande förtryck än . 149 (S) replik: Det är bara att hålla med angående det tryck som måste sättas och den aktivitetsnivå som måste finnas i Europeiska unionen men också i och . Det handlar om att pusha för att mänskliga rättigheter, internationella lagar och folkrätt ska gälla alla världens folk. Den avveckling av demokrati som vi ser i och många länder österut är bedrövlig och farlig. Magnitskijsanktioner har vi ju nu kommit fram till på Europanivå. Det trodde vi inte skulle vara möjligt. Jag minns när , salig i åminnelse, tog upp de här frågorna i . Vi bjöd in till seminarium här. Jag är glad att vi har kunnat komma så långt att EU nu kan införa Magnitskijsanktioner. Vi vill först se hur det går med dem innan vi går vidare nationellt, men vi stänger inte alldeles dörren. 150 (SD) replik: Precis som tidigare sa kan de flesta här inne – alla, tror jag – hålla med om det som sa om , inte minst med tanke på den situation vi ser med aggressionen mot . Av den anledningen tycker jag att det är lite intressant att höra hur ser på sina socialdemokratiska partikamrater i . röstade man för att skulle få återinträda i , herr ålderspresident, trots att inga förbättringar skett. hade struntat i de resolutioner som riktats mot landet och hade även struntat i att betala sin medlemsavgift. Med tanke på den här sista biten, medlemsavgiften – var det så att ryska pengar var det som Socialdemokraterna brydde sig mest om? 151 (S) replik: Nej, det var inte ryska pengar som avgjorde. Man skulle kunna ställa en motfråga till om svajighet gentemot tidigare. inför valet satt vi i utrikes- och försvarsutskottet ihop med en massa SD-ledamöter som senare blev petade från riksdagslistor. Det var , , och andra som har suttit med i viktiga säkerhetspolitiska hemliga möten. De hoppar av när de blir petade från riksdagslistan. De går direkt in i det mycket ryssvänliga AFS. beger sig i väg till och sitter i Putins knä på konferenser ordnade av hans maktparti. Jag tycker att det känns ganska magstarkt att med sitt track record och sitt parti ska anklaga oss för att vara apologeter för i . 152 (SD) replik: är det så att vi har facit i hand. Det var Socialdemokraterna som bidrog till att släpptes tillbaka in i värmen i och inte . Vi kämpade fram till tidig morgon i debatter för att förhindra att skulle tillbaka in i med rösträtt. Som exempel på vad vi har röstat för lyfter fram personer som helt riktigt petades från lista och som stod långt ifrån den politik som vi vill föra. Av den anledningen har vi inte heller fört den politiken. Vi har konsekvent varit väldigt kritiska mot och agerat på det sättet. Det är väldigt uppenbart om man läser dokument i såväl som riksdag och i synnerhet . Men återigen var det partivänner som satt och röstade in igen i . Det kan han inte komma ifrån. Det jag undrar är: Varför? 153 (S) replik: Jag tycker fortfarande att det är lite magstarkt att duckar genom att säga: De där personerna har vi kickat och uteslutit. De stod inte för vår politik. Det sa ni de blev uteslutna. Då fanns det heller inga ryssvänliga sverigedemokratiska ledamöter i den här . Vad kommer att hända nu när ni sätter era riksdagslistor? Kommer andra kandidater eller ledamöter att visa sina riktiga jag när de inte får vara med i riksdagsarbetet längre? Det skulle jag vara orolig för om jag var väljare. Vad gäller var jag inte med i de förhandlingarna. Jag kan inte referera till dem. Vi har en allmän hållning i internationella forum att vi tycker att det är bättre att människor är med, diskuterar och bryter åsikter mot varandra än att man kickar ut länder och organisationer. 154 HANS (M): Världens trygghet börjar med tillit. Västvärlden har av uppenbara skäl blivit varse att det gäller sluta sig samman i ett världsläge allvarligare . Paradoxalt nog samlas nu 91 länder i för de fredliga . I heter de olympiska lekarna. Men snart är leken över, precis som när den ryska armén intog efter i . står resten av inför en rysk invasion, och i skuggan av den situationen vilar ett lika stort hot längre bort i öster där lever inför risken att bli annekterat av . Det är ett som till befolkningen är tio gånger större än och hundra gånger starkare. Världen är inte galen, men alltför många av dess ledare orienterar sig målmedvetet bort från den humanistiska och demokratiska ordningen till ett högt pris som andra får betala. Det som historiskt börjat med att strypa yttrandefriheten har raskt övergått till att göda totalitära avarter som i kommunismens och fascismens namn tagit livet av kring 100 miljoner människor världen över. Dessa båda spöken är tyvärr inte borta. De lever vidare i diskret skepnad och under annan flagg. Att kontrollera människors rätt att uttrycka sig är nyckeln till framgång för dem som inte förmår att vinna makt på demokratiskt vis. Därför är yttrande- och mediefriheten så essentiell för demokratin. Världen saknar en stor portion tillit, vilket leder till att tillväxten tappar kraft när tullar och handelshinder stör. Den insiktsfullheten uttryckte förre generaldirektör vid ett parlamentarikermöte . Bristande tillit leder till instabila regeringsbildningar som i sin tur leder till färre investeringar och lägre tillväxt. Just bristen på förtroende är en av världens stora utmaningar. Frihandeln kan, liksom demokratin, inte tas för given varför det är viktigt för att samarbeta mer med de länder som svajar om frihandeln. Tilliten människor emellan kan vi bara bygga själva. Globaliseringen har inget ansikte eller kropp, och inte heller någon nacke att hänga den i. Likväl får den skulden för det mesta som är illa. Därför måste inkluderande tillväxt finnas med i alla framåtsyftande beslut. Först då kan tillit byggas stabilt. Men det vi nu ser är konsekvensen av när demokrati och yttrandefrihet beskärs, när tillit och respekt förbyts mot osäkerhet och rädsla människor och länder emellan. En rädd människa kan vara lika farlig som en aggressiv, och det gäller även länder. Den som viftar med våldskortet är oftast den som är osäker och rädd. Tillit kan inte heller beslutas fram. Den måste målmedvetet byggas utifrån ömsesidig respekt. Därför behöver världens goda länder samlas i nya och tillitsfulla konstellationer baserade på gemensamma humanistiska och demokratiska värderingar. , EU och det nordiska samarbetet är utmärkta exempel att samlas kring. Det gäller särskilt när flera av världsorganisationerna tappat kraft då totalitära medlemsstater ökat sitt inflytande och kunnat driva utvecklingen i oönskad riktning. Det är välkommet med fler liknande konstellationer byggda på tillitens grund. Vad kan då bygga tillit? Framför allt är det handel som genom världens universella språk fungerar bäst när den bygger på sunda överenskommelser baserade på tillit. Den regelbaserade handelsordning som samarbetet inom WTO bygger på är ett gott exempel. Ett annat exempel är vår egen union EU. Men ingen av dessa instanser är huggna i sten. Även inom desamma kan uppluckring av rättsstatens principer och smärre begränsningar av yttrandefriheten underminera den stabilitet vi alla tagit för given. Det var inte länge sedan vi såg vara på väg mot ökad öppenhet och med alltmer av demokratisk utveckling. Dagens verklighet är helt annorlunda, där de många små stegen av inskränkningar format en stat som fullkomligt tappat respekten för sina egna medborgare och andra staters gränser. I bok : och den brittiska världsordningens slut kan man läsa om hur stod så gott som ensam upp mot den nazistiska extremismen och slutligen som premiärminister fick ta tjuren vid hornen och besegra densamma. Fajten mot intoleransen måste tas i såväl stort som smått. Det handlar om allt från medvetna och väl planerade attacker mot yttrandefrihetens symboler till attityder människor emellan i vardagen. Demokratiska länder med fungerande marknadsekonomi och respekt för mänskliga rättigheter måste genom sina gemensamma värderingar också kunna uppvisa gemensam handling tillsammans. är det så påtagligt viktigt. Det är nu upp till oss i den fria världen att med demokrati, marknadsekonomi och respekt för människans okränkbara värde se till att den mörka sidan av historien inte upprepas. Tilliten har en del att hämta, men det bästa måste ligga framför oss. 155 (M) replik: Det här kanske är smått okonventionellt, men står jag här. Jag instämmer i analys att demokrati och yttrandefrihet beskärs när tillit och respekt förbyts mot osäkerhet och rädsla människor och länder emellan. talar om världens ”goda” länder. Att dessa baseras på gemensamma humanistiska och demokratiska värderingar tycker jag låter rimligt och bra. Men min fråga till ledamoten är: Vilka länder anser han tillhör denna skara ? För det är väl så att även vissa länder inom de nämnda institutionerna dras åt det odemokratiska hållet? 156 HANS (M) replik: Tack för denna mycket speciella replik – från en partivän! Men med partivänner kan man tala öppet även här i kammaren. Vi har sett de internationella organisationerna, framför allt , som har hijackats av . har också visat sig vara mindre när den skulle behöva vara som starkast, under coronapandemin. Vi har sett andra organisationer, till exempel , , som också har blivit förlamade när vissa av de här länderna helt enkelt obstruerar. Jag skulle vilja gå till Economists demokratiindex om världens goda demokratier. Jag kan nämna länder som , , , , , , , , , med flera. Vi som är stabila demokratier med gemensamma värderingar – vi ska jobba tillsammans. 157 (M) replik: Tack så mycket för svaret, ! anförande var i stort mycket övergripande om världsläget och om vikten av även de mer diffusa värden som bygger trygghet och stabilitet. Fake news och desinformation har i och med internets framväxt blivit ett allt större problem och fått människor och länder världen över att ifrågasätta yttrandefriheten till förmån för den ”rätta” åsikten och den ”korrekta” informationen. Det är en stor och komplex fråga och en diskussion som jag tror måste tas. Det är också en fråga där jag tror att det är väldigt lätt att hamna snett. Därför är min andra fråga till ledamoten: Hur ser på yttrandefriheten och tilliten i relation till detta? 158 HANS (M) replik: Ju fler möjligheter som tekniken har erbjudit – att vi ska kunna kommunicera mer och att vi kan hämta mer och mer information – desto mer ifrågasatt har informationen blivit, och desto svårare har det blivit att orientera sig. Begreppet fake news har med tiden blivit synonymt med att den som har en annan uppfattning har fel och att vi ska begränsa rätten att ha fel. Men det är tillåtet, och det måste vara tillåtet, att faktiskt få ha fel uppfattning. Att definiera vad som är rätt åsikt – det är det som är första steget mot att börja inskränka yttrandefriheten. När man säger att fel åsikt är att ha fel åsikt, då är vi inne på träskmarker som vi inte vill klampa i. Därför är det lika viktigt att ha rätt som att ha fel. Men tack för rätt fråga! 159 (C) replik: Åter till en kanske något mer konventionell replik. Den kommer inte att vara lång, för jag tror att och jag i stort är helt överens om det här. Det handlar om vikten av tillit men också om vikten av handel, ekonomiskt utbyte och ökad ekonomisk frihet i världen. Det här är någonting som både och kan skriva under på och som jag hoppas att fler partier skulle kunna skriva under på. Det jag skulle vilja fråga ledamoten är hur han ser på hur vi utvecklar den svenska och den europeiska handelspolitiken. För del är det självklart att vi ska teckna nya frihandelsavtal och att vi ska öka det ekonomiska utbytet med omvärlden, både med rikare och med fattigare länder. Men vi behöver också använda dessa frihandelsavtal för att främja andra intressen, inte minst vad gäller klimatet. Vi ska kunna ställa krav när vi tecknar frihandelsavtal och handelsavtal med andra länder på att de vidtar klimatåtgärder och åtgärder för ökad hållbarhet. Det här handlar inte om en kritik mot handel utan snarare om ett liberalt sätt att kunna använda handelspolitiken även för andra syften. Hur ser på det här? 160 HANS (M) replik: Tack för frågan, ! Ett problem med de frihandelsavtal som har skrivits är att de ska omfatta så väldigt mycket – ofta mycket mer än bara handel. heter det handels- och investeringsavtal. hade vi en debatt om någonting som vi kallade för TTIP. Det var ett handelsavtal mellan och . Det blev demonstrationer på gatorna, och yrkesdemonstranterna från 68-generationen vädrade ny luft för att kunna gå ut och demonstrera mot . Men det var egentligen inte frihandeln som var problemet, utan problemet var allt annat man bakade in i avtalet, såsom investeringar och dylikt. Några saker som vi från tycker är viktiga att få in i frihandelsavtal är respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet. Om man har respekt för mänskliga rättigheter har man också respekt för klimatutmaningen, för klimatutmaningen är ett hot mot mänskliga rättigheter. 161 (C) replik: Jag vågar nog gissa mig till att en del av demonstranterna faktiskt hade problem med handelsutbytet i sig – tyvärr. är inne på någonting viktigt i slutet av sin replik. Mycket av den kraft vi projicerar ut i världen från och handlar om så kallad mjuk makt. Det handlar inte om att vi vill försöka styra någon annan på ett otillbörligt sätt, och det handlar inte om att vi vill sätta oss över någon annan. Det handlar om att vi inser att intresset för att agera med och gäller just det ekonomiska utbytet och tillträdet till vår inre marknad. Även om vi inte ska räkna med att denna marknad växer lika snabbt som andra marknader internationellt är det fortfarande en stor och åtråvärd marknad att ha tillgång till. Jag tycker att det är helt rätt att ställa krav på demokrati och mänskliga rättigheter. Men kan inte också se att man just i det här läget, framför allt när det handlar om att integrera ekonomiska system där vi på vår egen europeiska inre marknad ställer höga miljö- och klimatkrav, även bör kunna plocka med denna typ av aspekter i handelsavtalen? 162 HANS (M) replik: Det är en mycket klok ingång i detta. Kopplat till mänskliga rättigheter, som innebär att man ska kunna ställa krav på att produkter och tjänster ska utföras utifrån respekt för människor, ligger också att vi ska kunna ta vara på de fysiska produkter som odlas och att de ska kunna komma fram på ett förnuftigt sätt. Vi ska inte importera gifter, och vi ska inte importera någonting som är dåligt från andra länder. Det är alldeles utmärkt att skriva in det i frihandelsavtalen. Men låt det bli som en logisk hygienfaktor när avtalen skrivs. Låt det inte bli överordnat! I många av de frihandelsavtal som har varit uppe , inte minst det med , var det så många andra frågor som i princip lade en skugga över det som det egentligen handlar om: att på ett civiliserat sätt utbyta varor och tjänster med varandra. Det är tillitsfylld handel. 163 (SD): Precis som flera har varit uppe här och sagt tidigare befinner vi oss nu i en säkerhetspolitiskt mycket orolig tid. Det är en omvärld som präglas av instabilitet, oro och konflikter. Skurkstater tar för sig alltmer, och vi ser hur muskler spänns. , som återkommande agerat hotfullt, har visat att man inte drar sig för att agera i strid med internationell rätt. har visat att landet inte delar fundamentala värden om såväl fred och nationell suveränitet som respekt för mänskliga rättigheter, den inhemska demokratin och rättsstatsprincipen. Inget av detta är någonting nytt. har talat om detta och varnat för en försämrad utveckling i många, – ofta för döva öron. Inte minst när vi ser en utveckling som den i är det viktigare än någonsin att har en stark utrikespolitisk röst. Vi behöver en utrikesminister som tar kommandot och inte viker ned sig och som tydligt deklarerar vilken utrikespolitisk linje som gäller. Vi behöver en handlingskraftig utrikesminister som också har förmågan att agera snabbt när det krävs. Sorgligt nog har vi inte det . Utrikesministern vågar knappt yppa någonting utan att det först kommer ett försiktigt uttalande från . Återkommande ser vi hur man inväntar EU-kretsen, eller i bästa fall de nordiska länderna, innan man är villig att fatta brådskande beslut. Resultatet av regeringens handlingsförlamning är i många fall det som kommit att prägla svensk utrikespolitik, nämligen senfärdighet – ibland med förödande konsekvenser. Det kanske inte är särskilt konstigt att vår regering inte kan bättre eller att man inte har en skarpare ton när agerar som de gör i vår närhet. Detta tycks sitta i det socialdemokratiska dna:t. Jag skulle kunna rada upp en lång rad exempel på det. För att ta ett ganska färskt exempel skulle vi kunna lyfta det som hände 2014 i , då en majoritet av valde att som sanktion mot ta ifrån dem rösträtten i församlingen. En enad svensk delegation stod bakom detta. Församlingen menade att inte skulle släppas tillbaka förrän man såg betydande förbättringar i det ryska agerandet. De skulle visa prov på detta. Ändå såg vi hur man röstade in dem igen. Ett svenskt parti medverkade till detta: Socialdemokraterna – utan ett enda tecken på någon form av förbättring. Varför, kan man fråga sig. Återigen undrar jag om det hade med ekonomi att göra. Var det för att vägrade betala sin medlemsavgift? Återigen har vi sett att deras agerande inte har förbättrats, tvärtom. Vidare ser vi gång på gång att Socialdemokraterna visar en total oförmåga att lära av sina många misstag. Vi såg hur regeringen agerade i då man knappt lyfte ett finger när land efter land valde att evakuera sin personal från ambassaden och när land efter land evakuerade sina invånare. Resultatet blev att vi var tvungna att förlita oss på akuthjälp från genom en luftbro som upprättades först efter det att barbarerna tagit makten i . Vidare präglades den så kallade evakueringen av kaos. Lokalanställda som riskerat sina liv för lämnades i sticket, som man evakuerade människor som över huvud taget inte hade i att göra. Det var ett säkerhetshaveri utan dess like. ser vi att man ändå inte har lärt sig någonting. När land efter land nu evakuerar från sitter regeringen återigen stilla i båten. Och tro mig, herr ålderspresident: Den här gången kan vi inte räddas av . Det kommer inte att hända. Vi kan naturligtvis inte prata om realpolitisk utrikespolitik utan att nämna . Polisstaten är ett land som konsekvent gått i en alltmer destruktiv riktning. Diktaturen har kommit att bli känd för övervakning och för sin repressiva politik gentemot oliktänkande i det egna landet. Människor tillhörande olika minoriteter och oliktänkande placeras i koncentrationsläger. De utsätts för systematisk tortyr, ofta med inslag av sexuellt våld, och indoktrinering. Oskyldiga människor slaktas enbart för att de kinesiska myndigheterna ser ett värde i att sälja deras organ. Offren mördas eller avlider under själva organstölden. Men det är inte bara den fasansfulla verkligheten i som gör att kritik bör riktas mot landet samt eventuella åtgärder vidtas. är nämligen vid sidan av och ett av de länder som utpekas för att bedriva omfattande spionage i . Det ökande kinesiska inflytandet är de facto att betrakta som ett säkerhetshot, såväl mot exilkineser och svenska företag som mot hela den fria världen. Rent militärt ser vi också en oro från . Efter maktövertagande av det demokratiska ser vi med all önskvärd tydlighet att de struntar fullständigt i internationell rätt och ingångna avtal. Vi har vidare sett hur de återkommande provocerar världen och inte minst det åttonde mest demokratiska landet i världen, . förtjänar vårt fulla stöd, och hela väst bör verka för att öka deras möjligheter till diplomatisk dialog med omvärlden. 164 (C) replik: Jag håller med om att regeringen i många utrikespolitiska frågor kan agera mer kraftfullt och visa vad en tydlig svensk linje är när vi går in i de gemensamma samtalen i och i .