prot · H90987 · 2022-03-24 00:00:00 — För en månad sedan skickade vi 5 000, fru talman, och skickar vi 5 000 till av exakt samma sort. Möjligen kan man ställa sig frågan varför vi inte fattade beslut om alla 10 000 pansarskott. Det hade varit mer praktiskt och hade gett snabbare effekt. Tiden är nu kommen att ställa sig frågan var mer kvalificerade vapen nu gör bäst nytta. Är det nedpackade i svenska förråd eller är det möjligen vid fronten i ? Vi förtvivlas alla över den ukrainska civilbefolkningens ofattbara lidande. President har vid upprepade tillfällen vädjat om ett flygförbud i det ukrainska luftrummet. Nato och har inte sett detta som möjligt utan eskalation av den pågående väpnade konflikten. Men även tillgång till markbaserat luftvärn kan förneka en angripare tillgång till luftrum. har tillgång till enkla men oerhört effektiva luftvärnsrobotar, Robot 70. Det är ett vapen som vi har i stor myckenhet och som skulle lindra den nu pågående terrorbombningen av det ukrainska folket. En del menar att när man skickar kvalificerade vapen in i en väpnad konflikt, som den som pågår i , finns det en risk för eskalation. Men jag vill säga att vi svenskar redan finns på Putins svarta lista, och vi finns där i ett stort och mycket gott sällskap. som lyckas upprätthålla motstånd är en seger. Det är inte bara en seger för , fru talman. Det är en seger för oss alla. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 8 (MP): är det krigets . Det är den sedan beslöt sig för att invadera , emot all internationell rätt. Det är en invasion som är hänsynslös och grym och som orsakat enormt mänskligt lidande. Ändringar i statens budget – Stöd till med efterfrågad försvarsmateriel Vi har just i den här kammaren hört president konstatera att det behöver är fred och rättvisa. Han bad om fler och hårdare sanktioner, stopp för ryska fartyg att anlöpa svenska och europeiska hamnar och att man ska avsluta all import av rysk olja och gas för att stänga av de kranar som förser med pengar för fortsatt anfallskrig. Jag förstår och delar den oro och rädsla som många känner inför det förfärliga som sker i , alldeles i vårt närområde. I stället för att låta oron gå över i hopplöshet agerar vi. Jag är glad att är ett land som står så samlat i vårt stöd till . Det beslut som vi ska fatta är ytterligare ett bevis på det. Vi måste göra allt vi kan för att bistå och de människor som behöver hjälp i nödens situation. Vi ser att behoven är enorma och ökar . Då måste också vårt humanitära stöd öka. De bilder vi får från städer som är förfärliga och helt avskyvärda. De stora internationella hjälporganisationerna som Röda Korset, , och många andra gör nu ett ovärderligt jobb. Jag är som svensk stolt över att bidra till de organisationernas kärnstöd. Det gör att de är starka i sig själva att nu kunna gå in. De har kraft i sina organisationer. Men vi ger också flexibla icke öronmärkta kärnstöd som gör det möjligt att byta fokus och också hjälpa till och stötta när en ny kris uppstår eller ett nytt krig startar. Här är ganska ensamt, men fler borde ta efter. I svåra tider behöver vi mer bistånd och mer samarbete och inte mindre. Vi hjälper också genom att ta emot alla dem som flyr. Vi hoppas alla att kriget snabbt ska vara över. Men vi ser också att det riskerar att bli långvarigt. Tusentals och åter tusentals hem är också förstörda. Här måste regeringen ta ansvar och visa vägen för kommunerna i deras mottagande. De som fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet ska omfattas av samma regler som de som beviljats asyl. Alla kommuner i måste nu ta ansvar för att ta emot människor och säkerställa ett gott mottagande. De som flytt , oavsett hur länge vi tror att de kommer att vara här, ska ha rätt till etableringsinsatser, sfi och vård. Civilsamhällets roll i den här situationen är också avgörande, och det måste fortsatt ha vårt stöd. Det gäller även de stora internationella organisationerna. Men också varje liten organisation, varje enskild människa som engagerar sig, är otroligt viktig. Utan människors vilja att stötta utsatta människor i nöd hade samhällen gått under. Solidaritet är livsviktigt. Vi måste nu ena alla som vill se en utveckling bort från att maktfullkomliga despoter på egen hand ska kunna föröda hela länder och invadera vilket land de vill. Vi måste tillsammans visa att en sådan världsordning inte längre finns. Det är i demokratiska samhällen vi utvecklar och utvecklas, inte i diktaturer. Civilsamhället är också en väldigt viktig del av en levande demokrati. Det är någonting som i sin inrikespolitik nu tydligt visar på. De nya lagar som ska kväsa civilsamhället visar på att hans vilja att kväsa demokratin är oerhört stor. Han tror att det går att göra genom att förbjuda civilsamhället. Ändringar i statens budget – Stöd till med efterfrågad försvarsmateriel bad också president om allt hårdare sanktioner. Han ville ha ett nytt paket . Vi vet att det också ger resultat. Vi står bakom att göra sanktionerna så hårda som det bara går. Vad han också bad om, och vad som skulle vara än mer verkningsfullt, var att och EU skulle sluta att importera rysk olja och gas. är det flera andra ledamöter från andra partier som sagt att de kraftfullt står bakom att stoppa försäljningen av olja och gas i . Men tyvärr röstade era partier inte för det när vi hade ett utskottsinitiativ från . Samtliga övriga partier avstod från ett sådant tydligt initiativ. Jag hoppas att det vi hört i kammaren stämmer och inte det andra. öppnar också Moskvabörsen. Långt ifrån alla bolag går att handla med. Men de som går att handla med är just de som hanterar oljan och gasen. Det är de som göder Putins krigskassa. Dem kommer det att gå att handla med. Signalen i det borde vara helt öronbedövande för dem som fortfarande tror att det går att agera som att den ena handen inte vet vad den andra gör. Vi kan inte vara beredda att lägga miljarder och åter miljarder på humanitär hjälp och ett starkare försvar när vi på samma gång med vårt goda minne tillåter att vi pumpar in miljarder efter miljarder till att stärka Putins krigskassa och ge honom verktyg att fortsätta med sin invasion. Vi vet av en undersökning att nio av tio svenskar, , är positiva till ett importstopp av rysk olja, kol och gas på svensk nivå och EU-nivå. Vi måste stoppa importen av olja och gas från , och vi måste göra det nu! Jag hoppas att det är det beskedet som samtliga partier kommer att ge efter detta och inget annat. Jag vill avsluta med författaren text på Instagram från . Det sätter ord på den stund vi befinner oss i. Han skriver: En stjärnstund. Uttrycket är tyskt. Det är vad vi genomlever . som kommer att definiera vår tid, påverka hela världen, ja världshistorien. Ännu har inte avgörandet fallit. Vi står ännu inför två alternativa verkligheter, två olika framtider. Båda är möjliga. Kampen för demokrati måste vinnas för det ukrainska folket skull, men också för alla våra demokratiers skull. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) § 6 Övergripande skolfrågor betänkande 2021/22:UbU14 9 (S): Jag vill börja mitt anförande med att uttrycka min sorg över det ofattbara. Jag önskar kraft till alla dem som drabbats på , offrens anhöriga, alla elever och skolledning. Vi är märkbart påverkade av den debatt som var här innan, men också av det tal som president höll här för sedan. Just i denna stund är det väldigt många barn och unga som känner av oroligheterna i världen. Det är väldigt många tillfällen där elever får lära sig väldigt mycket mer men också får möjlighet att få svar från lärare i en situation där det är väldigt svårt att hantera svåra frågor. Det är många som känner att våren är i antågande och med den början av slutfasen på en termin. Det är kvar till studenten, där en ny fas i livet ska börja. Det är lika många dagar kvar för dem som går från förskoleklass till ettan, för dem som slutar sexan för att börja i sjuan och för dem som slutar nian för att börja i gymnasiet. Men det finns också de som inte slutför sin skolgång. Det finns de som halkar efter och som inte upplever att de får det stöd de behöver. Det finns de som känner sig utanför och som känner hur segregationen i samhället håller dem tillbaka. Det är rättning av nationella prov, betygssättning och planering av lovskola och skolavslutning. Det är förberedelser inför en ny termin och nya elever. När jag planerade och förberedde inför detta var det någon som sa: Det är lite luft i ditt anförande, . Men det här berättar jag för att illustrera hur bred skolan och skolvärlden är och hur breda dess uppgifter är. Man har utmaningar. Elevunderlaget är olika, och förutsättningarna är också olika inför varje termin. Men det är också detta, fru talman, som är spännande med skolan och skolvärlden – som det är utmanande. Skolans uppdrag är brett, men skollagen är tydlig: Skolan ska säkra alla barns och elevers rätt till likvärdig skolgång i hela landet. Den ska garantera att alla känner sig trygga och får studiero. För detta krävs att vi ser över det skolsystem som vi har i . Vi måste se över resursfördelningen, skolvalets negativa påverkan på segregationen, skolpengen och bristen på den allsidiga sociala sammansättningen. Det är några av de saker som vi socialdemokrater ser som viktiga att se över. I betänkandet behandlas 180 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Det är glädjande att det är så många motioner som behandlar olika typer av förslag på hur vi ska förstärka skolan och dess möjligheter. Det känns även tryggt med vetskapen om att mycket av det som motionärerna lyfter är sådant som regeringen redan jobbar med eller utreder i denna stund. Skollagen är som sagt tydlig med att skolväsendet och utbildningen ska syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Skolan ska främja alla barns och elever utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. handlar det om den personliga utvecklingen. Där ska alla barn få stimulans utifrån sina egna förutsättningar och utvecklas så mycket som möjligt enligt de uppsatta målen. Inget barn ska halka efter. Inget barn ska heller hållas tillbaka. Vi socialdemokrater tror att man genom att ge barn och unga möjlighet till en god framtid också bidrar till hela samhällets utveckling. Utbildning är en samhällsviktig insats, och det ska inte spela någon roll var i landet man bor eller vilken förskola eller skola man går i. Alla har rätt till en bra skola, och det ska inte finnas några dåliga skolor. Vet ni vad jag älskar med svensk skola? Det är just grunden som den står på. Det är innehållet som strävar mot att fylla varje unges ryggsäck med erfarenhet och kunskap för att de ska bli ansvarstagande medborgare som känner till sina fri- och rättigheter och som också värnar om dem. Jag älskar att man i kan bli precis vad man vill. Åtminstone finns en sådan stark ambition och vilja från min sida. Men det finns ett men. För att kunna ge eleverna kunskap krävs att vi har en jämlik skola och ett jämlikt skolsystem. För det krävs flera kunskaps- och jämlikhetsreformer. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har bland annat infört ett likvärdighetsbidrag för ökad jämlikhet i skolan. Här finns numera också de tidigare riktade satsningarna på personalförstärkning inom specialpedagogiska insatser, men det finns också bidrag till både fortbildning, lärare och förskola. Likvärdighetsbidraget fördelas med hänsyn till socioekonomiska faktorer så att alla skolor får resurser, men de som har svårast förutsättningar får allra mest. Vi ser att det blir alltmer tydligt att det är din bakgrund, dina föräldrars utbildningsnivå, orten du bor på eller skolan du går i som kan påverka dina möjligheter. Det kompensatoriska uppdraget, som ska utjämna skillnader i uppväxtvillkor, försvåras under det system vi har . Det kräver att alla kommuner bygger sin resursfördelning efter de behov som finns i elevgrupperna. I takt med att vi fasar in likvärdighetsbidraget fasar vi också ut ett antal riktade statsbidrag. Den utvecklingen ska fortsätta så att systemet blir mer överskådligt och lättanvänt och också till fullo kan komma små huvudmän med små administrativa resurser till del. Detta ökar likvärdigheten. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har infört viktiga reformer för att komma åt och förebygga de utmaningar skolan står inför. Det handlar bland annat om läsa-räkna-skriva-garantin, som är ett verktyg för att sätta in resurser och stöd tidigt i samverkan. Det handlar om att erbjuda lovskola till de elever som riskerar att inte klara skolan. Det handlar om läxhjälp för alla, oavsett föräldrarnas storlek på plånbok. Vi har förstärkt ägar- och ledningsprövning för att förhindra att oseriösa aktörer bedriver skolverksamhet. Den oförsvarbara skolsegregation vi ser, som tidigt sorterar barn och unga och som inte bidrar till den sammanhållning och gemenskap skolan kan bidra med, är helt oacceptabel. Vi driver på för att bryta med de segregerande mekanismerna i skolsystemet. Skolvalet ska vara rättvist för alla. Vi ska värna det fria skolvalet, men vi ska stoppa vinstjakten och få bort de orättvisa kösystem som ökar segregationen och minskar likvärdigheten. Målet måste vara en allsidig social sammansättning av skolenheter och klasser så att barn med olika bakgrund möts och berikas av varandras erfarenheter. Vi måste få mekanismer på plats som gör att skolorna med flest utmaningar attraherar de bästa lärarna och rektorerna. Vi ska skapa trygghet och studiero i vartenda klassrum. Svensk skola är till för våra barn och unga. Det är i skolan grunden läggs för resten av våra liv och för samhällets utveckling. Det handlar om vad vi kan och vad vi vill och om vilka möjligheter vi kommer att ha . Skolan ska ge alla barn chansen att bli sina bästa jag. Det är därför fokus i skolan måste vara på våra barns och ungas kunskapsresa och ingenting annat. Vi har fantastiska lärare och skolledare, som gör sitt yttersta för att eleverna ska lära sig det de behöver och helst lite till. Vi måste skapa förutsättningar för deras viktiga uppdrag. Vi kommer att ha anledning att debattera de här frågorna , och det ser jag fram emot. Med detta yrkar jag bifall till vår reservation 3. 10 (M): För många barn fungerar den svenska skolan alldeles perfekt. Man vaknar och springer verkligen iväg för att komma till skolan och träffa sina kompisar. Man känner att man lär sig och utvecklas. Men för en hel del andra elever är det precis tvärtom. Jag skulle säga att vi med denna socialdemokratiska regering beklagligtvis har sett skolmisslyckanden under en lång rad av år. lovade inte bara att skulle ha lägsta arbetslöshet utan även att såväl den grova brottsligheten som andelen underkända elever skulle halveras. Hur har det då gått? Inget vidare, är betyget och omdömet. lägsta arbetslöshet har kommit att bli en av de högsta. Antalet gängmord och skjutningar har slagit oönskade rekord. Det är ungefär lika många barn som slås ut som det var för . 16 000 elever lämnar nian utan godkända betyg, och fler än vart fjärde barn i årskurs 6 är underkänt i ett eller flera ämnen. Ungefär hälften av lärarna har i en facklig enkät sagt att de utsätts för fysiskt våld. Detta är ett antal exempel som visar på att vi har haft några förlorade år med och behöver en ny inriktning på skol- och utbildningspolitiken. Jag skulle , fru talman, vilja peka på fyra ben i en ny skol- och utbildningspolitik. För det första handlar det om att få ordning på skolan för att på det sättet kunna få ordning på . Det handlar bland annat om att införa en ny brottsrubricering, hot mot tjänsteman, som också innefattar skolpersonal. Det handlar om att det inte bara är en rättighet utan också en skyldighet för rektorer att vid behov agera och flytta om elever på ett sätt som man inte gör . Det handlar om att inrätta särskilda jourskolor för de barn och ungdomar som begår allvarliga brott så att man inte tappar bort den viktiga utbildningsdelen, jämte andra insatser. Det handlar också om att göra ett omtag när det gäller skolhälsovården, där det har skett saker som gör att elever och barn inte får det stöd de borde få. För det andra, fru talman, måste vi återupprätta kunskapsskolan. Vi måste ha tydligare fokus på mätbara faktakunskaper. Vi måste ha en central rättning av nationella prov. Vi måste göra insatser för att motverka såväl betygsinflation genom proven som andra olämpliga påtryckningar som kan ske både från barn och, för den delen, också från föräldrar. Denna nya kunskapssyn ska trycka undan den progressiva, närmast flummiga pedagogik som har varit, där man har sett lärare som coacher och haft ett relativt kunskapsbegrepp. Den ska genomsyra skolan och undervisningen och naturligtvis också ett omtag i lärarutbildningen. Vi behöver för det tredje, fru talman, ett utvecklat friskolesystem. Det måste vara en annan ägar- och ledningsprövning. Vi måste helt enkelt göra upp med en ganska slapp inställning och ställa högre krav på dem som ska starta och driva en skola. Vi måste ställa högre krav på inspektion och kontroll efter hand och koppla vinstutdelning till kvalitet, men också jobba med sådana saker som ett aktivt skolval. Vi behöver för det fjärde tydligt avvisa regeringens förslag om sådana saker som bussning, kvotering och lottning. Regeringen tar inte tag i de allvarliga språkproblem vi har i skolan och samhället. Tusentals barn växer upp utan ordentliga språkkunskaper. Då kan många naturligtvis tänka att det är människor som kommer hitflyttande. De finns, men jag tycker också att vi ska peka på alla som växer upp här och som man redan på BVC kan se inte har en vokabulär, ett ordförråd. Man kan tydligt se att om inga särskilda insatser görs kommer de att ha svårt att möta kraven som kommer att ställas i skolan och senare i samhället. Här behöver vi en helt annan inställning för att ta tag i detta och ge alla de här barnen rätt förutsättningar på ett sätt som inte sker . Vi måste naturligtvis utveckla antagning och val på ett sådant sätt att vi har förutsägbara kriterier och utgår från sådana saker som syskonförtur och närhet. Dock måste vi också vara tydliga med att den socialdemokratiska regeringens förslag att nu börja sortera barn baserat på etnicitet och föräldrarnas utbildningsbakgrund är sådant som inte hör hemma när vi ska fördela skolplatser. Bortom de här fyra punkterna, fru talman, tycker jag också att det är viktigt att försöka bidra till långsiktighet. Här tycker jag att skolministern begår ett stort misstag. Då tänker jag inte på hennes dåliga förslag – vi kan strida i politiken, och vi tycker att en del av detta med urval på etnicitet är dåligt – utan jag skulle snarare säga så här: Det faktum att hon och Socialdemokraterna inte sitter ned med andra politiska partier kan få allvarliga effekter på skolan. Det lärarna har rätt att förvänta sig är att man, utöver vad ens eget parti tycker, försöker bidra till breda politiska lösningar och långsiktighet. Här kan vi se att vi har viktiga utmaningar framför oss. Jag har pekat på några: ordning och reda, kunskapssyn, lärarnas roll, antagning och skolans finansiering. Tråkigt nog har skolministern inte i en enda av dessa frågor lyft luren till något av de andra riksdagspartierna. En inriktning i en ny utbildningspolitik efter valet är att utöver att göra rätt i sak också göra rätt i form, det vill säga söka breda politiska lösningar. Det är det som skolans personal förtjänar framåt. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation nummer 22. 11 (SD): Vi debatterar som sagt betänkande UbU14 Övergripande skolfrågor. Jag tänker ägna min talartid åt att vara just övergripande, vilket jag tycker att föregående talare också har varit. Vi har tvingats ta del av en lång rad larmrapporter om situationen i den svenska skolan. Det handlar om allt från oroväckande resultat i olika internationella kunskapsmätningar och att en stor andel av eleverna går ut med ofullständiga betyg till segregation, ökad otrygghet i skolan, islamism och så vidare. Jag menar att Socialdemokraterna i stället för att diskutera dessa problem på djupet och på ett seriöst sätt väljer att fulspela, inte minst genom att försöka skylla allt eller åtminstone det mesta på friskolesektorn. Jag tror att detta i mångt och mycket handlar om att man försöker sopa det egna partiets monumentala misslyckanden på skolområdet under mattan. När det gäller larmrapporterna har dessa inte minst pekat på en skola som är alltmer stökig och alltmer våldsam, där både elever och lärare far väldigt illa. har vi kunnat se hur segregationen har blivit värre och mer omfattande. Förklaringen till detta står inte att finna i friskolesektorn eller ”marknadsskolan”, som man hävdar från Socialdemokraternas sida, utan primärt i det omgivande samhället och i den politik som Socialdemokraterna, men också tidigare regeringar, har fört. Årtionden av mångkulturalism, massinvandring och islamisering har skapat ett hårt, kallt och segregerat samhälle. Eftersom skolan är en spegelbild av samhället är det naturligtvis där vi hittar förklaringen till att det ser ut som det gör. Där har vi huvudförklaringen till segregationen, som Socialdemokraterna ofta pratar om. Jag kan tycka att det vore klädsamt om de partier som har varit med och skapat denna situation också tog sitt ansvar, i stället för att försöka ägna sig åt det jag anser vara fulspel och krypskytte mot friskolesektorn. Lägg därtill årtionden av flumpedagogik och total kravlöshet. För att försöka förhindra att denna situation blir värre måste vi naturligtvis nedmontera det mångkulturella samhället. Det är ett huvudspår, och det är viktigt. När det gäller skolan måste vi framför allt motarbeta flumskolan och göra allt som står i vår makt för att återinföra någon form av kunskapsskola. Skolans huvuduppdrag är att förmedla kunskap, ingenting annat. För att det ska vara möjligt krävs det fokus på kunskapsinlärning och bildning samt en tydligare lärarroll där vi återupprättar statusen för lärarna. Endast då kan vi höja kunskapsresultaten och förbereda samtliga eleverna för vidare skolgång. Jag menar på fullt allvar – och det är många som håller med mig – att skolan har ett alldeles för stort fokus på grupparbeten och egen faktasökning. Det finns många elever som klarar av detta, men det finns desto fler som inte gör det. Därför måste samtliga elever få tillgång till pedagogiska läroböcker, lika för alla, och mer av det jag anser vara klassisk katederundervisning där man fokuserar på just kunskapsinlärning, ingenting annat. Vi ska vara tydliga med vad barnen behöver lära sig. Det är först när eleverna har den grundläggande kunskapen – det går inte innan – som vi kan kräva och förvänta oss att de kan resonera, jämföra, värdera och dra slutsatser. De måste ha kunskapen först, och det får de inte i skolan. Väldigt många elever får det inte, och det pekar vi också på i en av reservationerna. måste undervisningen också anpassas efter elevernas förutsättningar. Vi vill ha nivågruppering i kärnämnena. Elever med behov av särskilt stöd ska naturligtvis få det, i form av små undervisningsgrupper alternativt resursskolor. Möjligheten att gå om en årskurs finns och ska användas vid behov. Särbegåvade elever ska ges undervisning på högre nivå. Nyanlända ska undervisas i förberedelseskolor, och det är först när man uppvisar tillräckliga språkkunskaper och ämneskunskaper som man ska kunna gå vidare till vanliga klasser. Det här är viktigt. Alla elever inte är stöpta i samma form. Jag vet att socialister ofta vill att det ska vara så – man stöper elever i en och samma form. Det är lite som en fabrik: in med barnen på ena sidan och ut med dem som lydiga små socialister på den andra. Jag tror inte på det. Vi måste uppvärdera betydelsen av yrkesfärdigheter och praktiska kunskaper och ge eleverna möjlighet att utveckla dessa förmågor i skolan. Jag delar uppfattningen att ämnen som slöjd och idrott samt hem- och konsumentkunskap ska renodlas från krav på teoretiska kunskaper.