prot · H909123 · 2022-06-02 00:00:00 — Det justerade protokollet utkommer eller som talmannen bestämmer. Talare som vill göra anmärkningar mot snabbprotokollet ska anmäla detta den tredje vardagen efter sammanträdet. § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att utdrag ur prot. 2021/22:33 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från civilutskottet. § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:512 Interpellation 2021/22:512 Höjd pension av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:513 Interpellation 2021/22:513 Behov av kraftfulla åtgärder för att stoppa välfärdsbrottslighet av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang Interpellation 2021/22:522 Interpellation 2021/22:522 Förbifart av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2021/22:523 Interpellation 2021/22:523 av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:524 Interpellation 2021/22:524 Europeiskt bokningssystem för tågresor av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 4 Anmälan om faktapromemoria Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM94 Viseringsfrihet för och COM(2022) 189 till socialförsäkringsutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:4754, 4756 och 4757 till socialförsäkringsutskottet P9_TA(2022) 0129 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 om AP-fondernas hållbarhetsarbete betänkande 2021/22:FiU43 om AP-fondernas hållbarhetsarbete (skr. 2021/22:54) 1 (S): Vi har att debattera om AP-fondernas hållbarhetsarbete, och jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag om att lägga skrivelsen till handlingarna. Oavsett vilken debatt vi har om AP-fonderna är det viktigt att påminna om vad deras uppdrag är, nämligen att förvalta fondmedlen så att de blir till största möjliga nytta för inkomstpensionssystemet. Förvaltningen ska ta sin utgångspunkt i pensionssystemets åtagande. Uppdraget är reglerat i lag och utgör tillsammans med placeringsreglerna ramverket för AP-fondernas arbete. Ur placeringsreglerna kan man bland annat utläsa att fonderna är ålagda att ta hänsyn till miljö och etik i placeringsverksamheten utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Fonderna ska inte ha näringspolitiska eller ekonomiskpolitiska mål. granskning omfattar samtliga sex AP-fonder utifrån deras respektive uppdrag. Sjätte och Sjunde AP-fonderna har ju andra uppdrag än Första–, och alla har alltså granskats utifrån sina uppdrag. Den övergripande frågeställningen gällande alla fonder var om deras hållbarhetsarbete är ändamålsenligt. Den övergripande slutsatsen i rapporten är att hållbarhetsarbetet är ändamålsenligt i samtliga AP-fonder givet deras uppdrag men att mer behöver göras för att främja mål och intentioner om en hållbar utveckling liksom för att stärka uppföljningen. riktar därför rekommendationer såväl till AP-fonderna som till regeringen i rapporten. Sammanlagt lämnas fem rekommendationer till AP-fonderna och tre till regeringen. Sammanfattningsvis kan det sägas att rekommendationerna för AP-fonderna främst handlar om att förtydliga målsättningar och rapportering. När det gäller rekommendationerna till regeringen handlar den första om att ta initiativ om ett hållbarhetsmål för , vilket ju faktiskt klubbades i går i . De andra rekommendationerna handlar om att utveckla den årliga skrivelsen till om AP-fondernas verksamhet och att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete bör redovisas tydligare. Avslutningsvis, herr ålderspresident: höll finansutskottet en öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar med fokus på hållbarhet. Bland deltagarna fanns riksrevisor . Hon konstaterade att både regeringen och AP-fonderna har tagit till sig rekommendationer och att uppfattning var att det nu pågår ett arbete med att implementera deras rekommendationer. Jag delar den uppfattningen. 2 (V): har gjort en granskning av AP-fondernas hållbarhetsarbete och finner att AP-fondernas arbete är ändamålsenligt i förhållande till deras respektive uppdrag. lägger också fram förslag på åtgärder som AP-fonderna och regeringen bör vidta. De har, enligt betänkandet, också vidtagits. Det stämmer säkert att hållbarhetsarbetet är ändamålsenligt i förhållande till fondernas uppdrag. Men fondernas uppdrag är inte tillräckligt tydligt när det gäller hållbarhetsarbetet. Det märks inte minst på att fonderna tolkar uppdraget så olika. Medan några fonder har sålt sitt innehav i bolag som är involverade i produktion av kärnvapen väljer en att behålla ett sådant innehav. Medan några AP-fonder avvecklat sitt innehav i fossil verksamhet är det några som har det kvar. Flera av fonderna har investeringar i , där företrädare för företaget är åtalade för medhjälp till folkrättsbrott. AP-fonderna har investeringar i företag som är involverade i fossilgasprojekt som bedöms få stora konsekvenser för klimatet och den miljön och som innebär tvångsförflyttning av lokalbefolkning. En annan investering är i ett bolag som äger en kolgruva som anmälts till för övergrepp mot mänskliga rättigheter och miljöförstöring. Genom köp av statsobligationer lånar AP-fonderna ut pengar till flera diktaturer. Listan kan förstås göras längre. AP-fonderna har samma riktlinjer, men de tolkar dem olika. Medan den ena avvecklar sitt innehav i till exempel företag inom fossildrivmedelssektorn behåller andra sitt innehav för att kunna påverka företaget i en positiv riktning. I fallet med eller , som företaget heter , skulle det vara intressant att veta på vilket sätt de AP-fonder som har innehav i bolaget påverkade i samband med folkrättsbrotten. Jag har ställt frågan, men jag har inte fått svar. När AP-fonderna tolkar riktlinjerna så olika borde riktlinjerna vara tydligare och skärpas. Ett annat problem med riktlinjerna är att målet om långsiktigt hög avkastning är överordnat målet om hållbara investeringar. Även där verkar fonderna göra olika tolkningar om vilka investeringar som är både hållbara och ger långsiktigt hög avkastning, eftersom några har avvecklat innehav i till exempel fossil verksamhet medan andra har behållit det. I samband med redovisningen av AP-fondernas verksamhet motionerade om förändringar av AP-fondernas inriktning. Vi menade, och vi menar fortfarande, att det är tveksamt om hållbarhetsmålet för placeringsverksamheten gör tillräcklig skillnad. Vi menar att det måste ställas tuffare krav på alla AP-fonder när det gäller miljö och etik. I vår motion föreslog vi att placeringarna ska vägledas av följande riktlinjer:  Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning.  AP-fonderna ska inte göra några nyinvesteringar i kol, olja eller fossilgas.  AP-fonderna ska divestera befintliga innehav i fossilindustrin, och detta ska ske .  Samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi.  Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar.  AP-fonderna ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. anser också – vilket vi även föreslog i vår motion – att ett oberoende råd bör tillsättas i syfte att följa upp AP-fondernas placeringar och kontinuerligt utvärdera verksamheten. Rådets uppföljning och utvärderingar bör inriktas på huruvida de företag som AP-fonderna investerar i lever upp till de etiska riktlinjerna om mänskliga rättigheter och vilka miljömässiga hänsyn de tar. Såväl uppföljningarna som utvärderingarna ska presenteras för och vara föremål för debatt. har valt att avslå vår motion, och det beklagar jag. Verkligheten visar att regelverket för AP-fonderna behöver skärpas så att svenska folkets pensionsinvesteringar arbetar för en mer hållbar värld och inte kränker mänskliga rättigheter. 3 (MP): har mycket länge drivit på för att öka hållbarhetsfokuset i förvaltningen av de svenska pensionärernas pengar. I samma stund som Per kom in på som finansmarknadsminister 2014 satte arbetet igång, och det blev ett lagkrav 2019. Motståndet var stort, och argument som att det kommer att minska avkastningen och att det inte kommer att göra skillnad, för att sådana hänsyn redan tas, var vanligt förekommande i debatten. Det känns därför extra bra när konstaterar att det lagkrav som infördes för Första–om att fästa särskild vikt vid en hållbar utveckling har haft en effekt för arbetet. Tack vare vårt enträgna arbete med hållbarheten har ägandet i fossila tillgångar minskat med 11 miljarder, vilket motsvarar en minskning av AP-fondernas klimatavtryck med . Vi vet dessutom att avkastningen inte har lidit skada. fokuseras det dock mest på klimat- och miljöområdet. rekommenderar därför fonderna att utveckla sitt arbete och förtydliga sina målsättningar även inom social hållbarhet, så att de speglar fondernas vision på det sociala området. Här behöver politiken också fortsättningsvis vara tydlig. Även om vi har kommit en bit på väg och nu också fått krav på sig måste betydligt mer hända. Bara det faktum att Sjunde AP-fondens hållbarhetskrav verkar ha strandat någonstans mellan och Pensionsgruppen är oroande och visar tydligt att de flesta andra partier inte alls vill gå mot mer hållbarhet, snarare mindre. Men det är ju helt oacceptabelt. förbereddes för att AP7 skulle få samma hållbarhetskrav som de övriga fonderna, men arbetet tycks ha avstannat sedan lämnade regeringen. Vi ville gå längre i kraven på AP-fonderna, men på grund av ett kompakt motstånd från gick det inte. Klimatkrisen är akut, och i stället för att låta arbetet sakta ned och ambitionerna minska måste de öka. Att förvalta svenska pensionspengar är ett förtroende. Staten har ett ansvar att leverera avkastning men också att se till att pengarna inte verkar mot de mål vi har för hållbar utveckling i och världen, utan för. Tyvärr har många exempel på motsatsen kommit fram , såsom avslöjanden om investeringar i kärnvapen, misstänkt tvångsarbete och utlåning direkt till diktaturers statskassor. Det här måste upphöra. De olika fonderna har olika mål och sätt att mäta. investeras pengar i helt ohållbara branscher med argumentet att det som aktieägare går att påverka. Det kanske kan gå ibland, men oftast blir det bara greenwashing och något som leder till att kampen för att rädda klimatet bara kommer att ta och kosta ännu mer. Det här gäller dock inte bara klimatet utan också kriget. För sedan avslöjade att Sjunde AP-fonden har investerat hundratals miljoner i ryska banker och andra bolag tätt knutna till den ryska staten, vilka nu står på EU:s sanktionslista. EU har förbjudit långsiktig finansiering till dessa banker. Indirekt har AP-fonderna ändå finansierat den ryska statsapparaten och därmed kriget i . Hela står bakom att hjälpa och motarbeta på alla sätt det går, med direkt hjälp, med sanktioner och äntligen också genom importstopp för rysk olja och gas. Men har stora statliga fonder agerat tvärtemot det. Så kan vi inte ha det. I regering tog strid för att reformera AP-fonderna. Vi kom långt men inte så långt som vi hade velat, inte minst på grund av motståndet här i kammaren. Kriget i bör nu leda till insikten att kraven på AP-fondernas förvaltning måste skärpas. Våra pensionspengar ska varken gå till Putins krigskassa eller till fossilindustrin. vill därför att ska införa samma hållbarhetskrav på Sjunde AP-fonden som på AP-fonderna ett till sex. Det finns ett förslag på bordet som helt enkelt bör genomföras. Vi vill också att kravet på hållbarhet i förvaltningen inte längre ska underställas kravet på avkastning. Det är fullt möjligt att göra hållbara investeringar som ger bra avkastning till våra pensionärer. Det ska vara instruktionen för alla AP-fondernas placeringar. Vidare vill vi ha en utredning om ett förbud för AP-fonderna att investera i eller låna ut pengar till stater som begår krigshandlingar eller bryter mot mänskliga rättigheter. Vi tycker också att det i direktivet behövs ett förstärkt krav på social hållbarhet. För oss i är det väldigt enkelt. Svenska folkets pensionspengar ska inte gå till Putins krigskassa eller till att driva på klimatförändringarna, exploatera människor eller bygga kärnvapen. Vi vet också att det inte finns någon motsättning mellan detta och att få god avkastning. Det är därför hög tid att AP-fonderna får tydliga instruktioner om att också förvalta våra pensionspengar på detta sätt. Jag vill rikta ett tack till som har gjort granskningen och föreslagit förbättringar. måste också vi inom politiken gå vidare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 7 Idéburen välfärd betänkande 2021/22:FiU28 Idéburen välfärd (prop. 2021/22:135) 4 (M): Inom vård, skola och omsorg jobbar drygt 1,3 miljoner personer runt om i vårt land. Det är lärare, kuratorer, sjuksköterskor och många fler som går till jobbet. Det här är alla de som gör att de viktiga välfärdstjänsterna fungerar. Barnen i skolan ska få undervisning och kunna nå sina drömmar. Den som har det jobbigt hemma ska kunna träffa någon att prata med för att få hjälp att kanske bara orka med livet. Den som är gammal och sjuk ska få bästa tänkbara sjukvård och omsorg. Den svenska välfärden, herr ålderspresident, sover aldrig. Den fungerar dygnets alla timmar, . Den finns alltid där. Det handlar om akutmottagningar och äldreomsorg. Allt fungerar alltid och . Den svenska välfärden är fantastisk. Vi betalar för den tillsammans och efter förmåga, och den finns också till hands utifrån de behov som vi medborgare har. Den betalas via skatten, vilket ger en trygghet. Självklart finns det, herr ålderspresident, brister och möjlighet till förbättringar inom detta område, men själva grunden finns det bred uppslutning för i vårt land. Grunden är att vi betalar för välfärden tillsammans och att alla har rätt att ta del av den. Inom den svenska välfärdsproduktionen jobbar 1,3 miljoner personer. Av dessa har 300 000 en annan arbetsgivare än det offentliga. Det är inte kommunen eller sjukvårdsregionen som betalar ut lönen, utan det finns andra utförare av detta. Som medborgare märker man inte alltid om vårdcentralen eller äldreboendet drivs av kommunen eller en privat utförare. Det kostar inte mer att gå till den ena eller den andra. Samma regelverk gäller för båda. Vi betalar för den svenska välfärden tillsammans, men vi har också rätt att i stora delar välja vem som ska utföra de välfärdstjänster som vi har rätt till. Äldreboendet kan drivas av en kommun, ett privat företag, ett personalkooperativ eller Röda Korset. Som medborgare kan du sedan välja vem du vill ska utföra din välfärdstjänst. I har vi kombinerat det bästa av två världar: tryggheten i att vi betalar tillsammans och att alla har rätt att få välfärden efter behov. Men vi har också rätten, herr ålderspresident, att som medborgare välja vem vi vill eller inte vill ska utföra välfärdstjänsten. Man har möjlighet att välja vilken skola barnen ska gå i. Man har rätt att själv välja vilken vårdcentral man vill besöka eller på vilket äldreboende man vill bo. Jag, precis som de flesta av oss i det här landet, har goda erfarenheter av både offentlig skola och friskola, av privata vårdcentraler och offentliga vårdcentraler. Det som förenar alla verksamheter är att vi betalar för dem tillsammans och att vi alla har rätt att välja. Svensk välfärd är fantastisk. har regeringen lagt fram en proposition för att underlätta för idéburna aktörer, exempelvis Röda Korset, att vara med och erbjuda välfärdstjänster inom ramen för lagen om valfrihetssystem. Och vi moderater är i grunden väldigt positiva till att fler kan vara med och bidra till den svenska välfärden, att medborgarna har ännu fler att välja mellan. Men det är också positivt för alla de 1,3 miljoner människor som arbetar inom den svenska välfärden att det finns fler än en arbetsgivare på den ort där man befinner sig och att man har möjlighet, om man vill, att kanske också prova egna idéer och starta verksamhet. Allt detta bidrar tillsammans till att utveckla den svenska välfärden. Vi moderater var lite oroliga, herr ålderspresident, för att det förslag som regeringen från början lade fram skulle begränsa möjligheten för medborgarna att välja. Det innebar att vi i första hand ville avslå den proposition som regeringen lade fram och i stället be regeringen att arbeta igenom och säkerställa att valfriheten skulle öka för medborgarna och inte minska. Men det gick inte att få majoritet för detta. och Liberalerna har gjort betydande förbättringar i det förslag som regeringen från början lade fram. De finns nu i det huvudförslag som vi har att ta ställning till , herr ålderspresident. Det tycker vi är bra. Det innebär att primärvården undantas från den förändring av lagstiftning som genomförs och att stora delar kommer att fungera precis som . Vi kommer såklart att få fortsätta följa de här frågorna mycket nära. Jag vill rikta ett stort tack till både från och från Liberalerna, som gjorde ett mycket gott jobb för att vi skulle kunna förbättra den liggande lagstiftningen. För oss moderater är det viktiga att vi betalar tillsammans för den välfärd som alla ska kunna ta del av. Vi betalar för den via skatten och efter förmåga. Alla har rätt till den. Men man har också rätt att välja vem som ska utföra välfärdstjänsterna. 5 (SD): ställer sig bakom reservation 1 i betänkandet, som innebär avslag på propositionen om idéburen välfärd. Den idéburna välfärden består oftast av ideellt arbetande själar som lägger ned stora mängder tid i förhoppning om att hjälpa en specifik grupp. Det kan röra sig om alltifrån tjänster inom vård och omsorg till områden där myndigheter saknar specifik kompetens. Det råder inga tvivel om att denna verksamhet behövs och efterfrågas. Men vad regeringens proposition föreslår gör det inte lättare för verksamheter att agera inom den idéburna sektorn – tvärtom. Regeringen är dessutom öppen med att målsättningen är att få in fler idéburna aktörer i välfärden utan närmare eftertanke om hur, när och varför, oavsett vad som efterfrågas av olika branscher. Behoven och efterfrågan inom hälsofrämjande verksamhet kan skilja sig enormt från vad som efterfrågas inom studiefrämjande verksamhet. Men det beaktar varken propositionen eller regeringen i förslaget. Det föreslagna registersystemet kan lika gärna exkludera aktörer som tillhandahåller en lösning som är av god kvalitet och som individer efterfrågar men som råkar bedrivas i fel associationsform, då myndigheter kommer att utestänga dessa från att delta i en upphandling. Propositionen föreslår en rad saker i förhoppning om att främja denna typ av välfärd. Bland annat, som har nämnts, ska det införas ett register som är frivilligt, där de organisationer som vill ska kunna registreras. Syftet med registreringen är att ge en snabb överblick över vilka som finns och verkar inom den idéburna sektorn. Den ska i förlängningen också fungera som ett kvalitetsindex där en rad kriterier ska uppfyllas, och detta ska granskas av en myndighet. Det ger även kommuner och regioner möjlighet att främja just denna typ av verksamhet till nackdel för andra privata verksamhetsformer. Betänkandet Idéburen välfärd, som presenterades , tittade närmare på denna verksamhet. Där fastslogs att organisationerna ofta vänder sig till människor som är i behov och inkluderar individer med egna erfarenheter av till exempel missbruk, hemlöshet, långvarig arbetslöshet och funktionsnedsättning, som de har en stark lokal förankring i en specifik bygd eller ett specifikt bostadsområde. I jämförelse med andra europeiska länder är aktörernas andel av välfärdssektorn liten, och verksamheten är särskilt viktig på de platser där kommersiell service försvunnit. Den sista meningen tål att ägnas en hel del eftertanke. Gällande själva tillsynen över den idéburna verksamheten föreslås i propositionen att Kammarkollegiet ska vara den myndighet som ges i uppdrag att sköta övervakningen och tillsynen. Detta försvaras med att myndigheten sköter liknande uppgifter gällande exempelvis statsbidrag eller det stöd som samtliga partier härinne och utanför denna kammare erhåller från kommunalt, regionalt eller statligt håll. Vi är alla väl medvetna om att antalet välfärdsbedrägerier har ökat markant . Den tillsyn som krävs tror vi är mer omfattande än att bara granska transaktioner eller uppgifter på ett papper. Möjligen kommer de myndigheter som betalar ut bidragen att själva ansvara för att sköta tillsynen på plats, men då faller ju behovet av ännu en övervakande myndighet. Fusk bör straffas hårdare, i synnerhet när det kommer till välfärden. Förutom de problem som nämnts har propositionen fått kritik från flera remissinstanser, däribland , , och . Dessa påpekar bland annat att propositionen inte är förenlig med EU:s upphandlingsdirektiv eller EUF-fördraget, då frågan om den inre marknaden inte är tillräckligt utredd. framhåller även att det är möjligt för myndigheter att reservera vissa kontrakt under särskilda omständigheter, vilket påminner om det som presenteras som tanken bakom utredningen. Alltså finns det egentligen inget behov av detta, då möjligheten att exkludera vissa aktörer finns . Risken är att vi beslutar om att lagstifta om en välfärdsform som sedan behöver skjutas upp i väntan på prövning av , något som vore ett slöseri med statens tid och resurser. Avslutningsvis vill jag fästa uppmärksamhet på ett stycke som enligt mig är lite besvärande. På sidan 13 om upphandlingar står följande: ”Enligt regeringen skulle visserligen en reservationsmöjlighet kunna missgynna privata aktörer i förhållande till idéburna organisationer. Regeringen anser dock att det bör framhållas att privata aktörer och idéburna organisationer inte konkurrerar på lika villkor, och att de bedriver sin verksamhet med olika syften.” Jag tycker att det är beklämmande att denna beskrivning saknar närmare eftertanke när det gäller alla privata aktörer som bidrar till välfärden och vars främsta drivkraft inte är att fokusera på några kronor och ören eller någon vinst, som många socialdemokrater härinne verkar tro. Det handlar i stället om många företagare vars främsta drivkraft kommer från viljan att hjälpa och bidra till ett bättre samhälle och en bättre omgivning, och det ska vi främja. I detta anförande instämde (SD). 6 (C): Jag ska börja med att säga att jag till väldigt stor del instämmer i det ledamoten sa tidigare. Dagens debatt handlar om idéburen välfärd. Om man läser innantill handlar det om när upphandlande myndighet ska ges möjlighet att reservera rätten att delta i upphandlingar av vissa välfärdstjänster till idéburna organisationer. Syftet är att öka möjligheterna för idéburna organisationer att tillhandahålla offentligt finansierad välfärd. Det låter bra och rätt ofarligt. Vi har en lite annan syn på det i . instämmer verkligen i vikten av att möjliggöra för idéburna organisationer att i större utsträckning verka inom den offentligt finansierade välfärdssektorn. Det är väldigt viktigt att vi kommer dit. Idéburna organisationer besitter ofta kompetens och unika synsätt som stärker förmågan att möta människor och behov på ett mer personligt sätt än vad andra organisationer gör. Jag tror också att de skapar mervärde för både brukare och samhälle. Idéburna organisationer har ofta också ett starkt nätverk i samhället som många andra inte har och kan bidra till en stärkt välfärd.