prot · H90955 · 2022-01-19 00:00:00 — Det viktiga är att den expertis som är kopplad till kontinuerligt gör bedömningar och att vi förhoppningsvis, som tidigare nämnts, kommer att ha dessa begränsningar . Jag skulle däremot vilja ta tillfället i akt att lyfta vikten av vaccination och av att man följer rekommendationer. Även om vi i ligger bra till när det gäller vaccinationsnivån kan vi vara ännu bättre. Det gäller både den första dosen och att öka motivationen till den tredje dosen. Det finns en del personer som känner ett starkare utanförskap i den situation vi befinner oss i. Det kan handla om språk. Det kan handla om psykisk ohälsa eller om funktionsnedsättning. Det är personer som känner sig lite bortglömda och lite tvehågsna. De kanske skulle må bättre av att bli direkt kontaktade av vården i denna fråga. Det är också viktigt att komma ihåg att inte alla människor är digitala. Alla människor följer inte medier på så sätt att det är självklart att de vet vad man ska göra och hur man ska agera. Jag vet att det görs väldigt mycket i vårt land, men jag vill ändå slå ett slag för att man ska fortsätta att tänka på de grupper som har det lite svårare än andra att få till sin vaccination och därmed också sitt eget skydd. Jag tror att det skulle göra situationen väldigt bra. Det handlar om att få fler att vaccinera sig. Dessutom skulle dessa människor kunna känna en tillit och mindre utanförskap i samhället. Det finns ett sådant behov, och det har minst sagt stor betydelse. Jag avslutar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag hänvisar även till vårt särskilda yttrande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 9 Etisk granskning av forskning – en övergångsbestämmelse som avser kliniska läkemedelsprövningar betänkande 2021/22:UbU11 Etisk granskning av forskning – en övergångsbestämmelse som avser kliniska läkemedelsprövningar (prop. 2021/22:64) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 10 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar inom sammanhållningspolitiken betänkande 2021/22:NU7 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar inom sammanhållningspolitiken (prop. 2021/22:48) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 14.) § 11 Krav på rapportering av betalningstider betänkande 2021/22:NU13 Krav på rapportering av betalningstider (prop. 2021/22:50) 42 (S): Krav på rapportering av betalningstider debatterar vi regeringens proposition om krav på rapportering av betalningstider, näringsutskottets betänkande NU13. Frågan handlar alltså om att stora bolag ska rapportera sina betalningstider till . Frågan är större och viktigare än vad man kanske tror och handlar i grund och botten om att säkra så att svenska småföretag inte tvingas agera bank till större företag. Frågan handlar alltså om hur vi kan bryta utvecklingen med längre betalningstider i näringslivet. är det också en fråga som handlar om regelbördan för företag, eftersom vi vill uppnå det här på det mest effektiva sättet utan att skapa alltför mycket regelkrångel för de företag som ska rapportera. Detta är i grunden ett bra förslag från regeringen, och därför yrkar vi socialdemokrater bifall till utskottets förslag i betänkandet. Därmed yrkar vi också bifall till propositionen och avslag på motioner och tillkännagivandet. Till att börja med vill jag säga något generellt om vårt svenska företagsklimat. I grund och botten är vårt företagsklimat viktigt, eftersom det skapar förutsättningar för tillväxt i vårt land och därmed är med och finansierar både vårt välfärdssystem och vårt samhällsbygge i allmänhet. Jag är glad att regeringen arbetar aktivt med dessa frågor och att har ett av världens bästa näringslivsklimat. har ett bra näringslivsklimat, och har vi prenumererat på tio-i-topp-placeringar i olika rankningar för konkurrenskraft, exempelvis index. Krav på rapportering av betalningstider Anledningen till att jag tar upp generella frågor om konkurrenskraft är att företagens kapitalförsörjning och likviditet måste ses som en viktig del av näringspolitiken och vår konkurrenskraft. Därför är det här en viktig fråga, eftersom den handlar om små och medelstora företags likviditet. Alla inser att pandemin har blottlagt samhällets både styrkor och svagheter. Vi ska tillsammans bygga ett starkare och bättre samhälle efter pandemin. I det arbetet är det viktigt att alla har ett jobb att gå till, och därmed blir näringspolitiken central. Som alltid är jobben grunden i ett starkt samhälle, och som vi alla här i kammaren vet gick vi in i coronakrisen med 300 000 fler människor i arbete jämfört med . Många av de företag som har övervintrat under krisen kommer att vilja och kunna växa. Vi vet att fyra av fem nya jobb kommer i små och medelstora företag, och det är också dessa företag som drabbas orimligt hårt av långa betalningstider. Därför är den här propositionen också en liten del av en aktiv jobbskaparpolitik, eftersom den kommer att stärka de små och medelstora företagens likviditet. Vad handlar då propositionen om mer i detalj? Som jag sa handlar propositionen i grunden om att regeringen lämnar ett förslag till en ny lag om rapportering av betalningstider. Syftet är som sagt att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet och därmed också skapa förutsättningar för mindre svenska företag att kunna utvecklas och växa. Det är enbart bolag som har fler än 249 anställda som ska rapportera uppgifter om betalningstider för betalningar till mindre svenska bolag. Uppgifterna ska avse den genomsnittliga avtalade betalningstiden, den genomsnittliga faktiska betalningstiden och andelen försenade fakturor. Det här är som sagt ett bra förslag som är tänkt att motverka sena betalningar och bryta den negativa utvecklingen mot längre betalningstider. Det är kort sagt viktigt, riktigt och nödvändigt. Det här är också en politik där ett enigt utskott står bakom det huvudsakliga förslaget till lagstiftning, även om det förefaller finnas två marginella skiljelinjer. Den första är frågan om ska lagstiftningen ska omfatta företag med fler än 249 anställda eller som, Liberalerna föreslår, 500 anställda eller fler. Den andra frågan, som jag ska lägga lite mer tid på, är hur lagen ska följas upp. När det gäller den första frågan, det vill säga vilka företag som ska omfattas av redovisningskravet, var förslaget från från början att företag med fler än 500 anställda skulle omfattas. Det här fick kritik från både Far och , som menar, med fog, att det skapar problem att införa en ny kategori av företag som inte finns i lagen. Det riskerar att skapa förvirring och merarbete. räknas större företag som sådana om de har mer än 249 anställda. Därför är det också rimligt att lagstiftningen följer rådande klassificering. Ett företag med ett antal hundra anställda är ett stort företag i förhållande till mindre bolag. Det är klart att då har man en viss ställning, och därför är det också relevant att företag med mer än 249 anställda ska omfattas av lagstiftningen. Jag är glad att regeringen lyssnade på exempelvis och gick i en småföretagarvänligare riktning, även om jag tycker att det är synd att inte alla partier i riksdag valde att anpassa sig så som regeringen gjorde. Krav på rapportering av betalningstider Den andra frågan handlar alltså om uppföljningen. Låt mig börja med att säga att uppföljning är extremt viktigt. Anledningen till att uppföljning är viktigt är att vi måste säkra att lagen faktiskt uppnår sitt syfte eftersom lagen också innebär en pålaga för större företag. Av propositionen framgår det också att den nya lagen bör följas upp och utvärderas . Denna utvärdering bör göras . Regeringen bedömer att en utvärdering tydligare kan visa vilken effekt rapporteringsskyldigheten har haft på utvecklingen av betalningstiderna. Det är nu vi kommer till det som förvirrar mig en aning, för trots att regeringen tydligt angett att de vill följa upp frågan kommer en utskottsmajoritet fram till att de vill tillkännage för regeringen att regeringen ska göra exakt det regeringen föreslår. Det är så knasigt så jag vet inte vad! Det är som om ledamöterna inte har läst propositionen. När de sedan inser sitt misstag erkänner de att regeringen faktiskt skriver samma sak, men då säger de att det står på fel plats i propositionen. Jag tycker att det är konstigt att man säger att regeringen inte vill utvärdera en lag som man faktiskt skriver att man vill utvärdera. Det här är kanske det mest märkliga, udda och anmärkningsvärda tillkännagivande som jag varit med om. Om det nu är så att utskottsmajoriteten har rätt och att regeringen inte kommer att göra en rimlig utvärdering hade det varit rimligt att komma med ett tillkännagivande då. Att komma med ett tillkännagivande är så märkligt. Jag vet att man inte ska vara ironisk i talarstolen eftersom man oftast själv bara framstår som arrogant då. Men jag kan inte låta bli att göra det. är jag ishockeydomare. Det här tillkännagivandet är lite som en ishockeydomare som visar ut någon för tripping och som när spelaren frågar hur det är möjligt, eftersom han inte ens var i närheten av spelaren, svarar att du ju tänkte fälla honom, ! Det är som en fotbollsdomare som blåser för en tröjdragning och när spelaren protesterar och säger att han inte ens var nära svarar att jo, vi vet att du tänkte dra spelaren i tröjan, ! Jag tycker att det här är mycket, mycket märkligt. När det gäller utvärdering av lagar vill jag också anföra att om det nu är så att regeringen inte utvärderar denna lag kan man dels komma med ett tillkännagivande , dels – som alla ledamöter vet – har också ett uppföljnings- och utvärderingsansvar. Det vill säga, utskottet kan självt utvärdera den här lagen om det visar sig att regeringen inte gör det man faktiskt skriver att man vill göra. ska jag sluta att raljera, även om jag är lite upprörd. Jag tycker faktiskt att detta underminerar den viktiga möjligheten för att göra ett tillkännagivande till regeringen. Avslutningsvis vill jag säga något om propositionen. Det är bra att vi är eniga om huvuddragen i propositionen. Det är ett viktigt förslag. För det första kommer förslaget troligen att leda till kortare betaltider. För det andra tror jag att rapporteringsskyldigheten skapar en möjlighet till frivilliga överenskommelser i näringslivet, som vi vet oftast är effektivare än tvingande lagar. För det tredje finns också förslag om utvärdering i propositionen. Krav på rapportering av betalningstider Jag yrkar bifall till det kloka och välavvägda förslaget. 43 (M): Det bästa läget på en marknad är när allt flyter och allt fungerar väl. Näringslivets olika företag bedriver handel med varandra och säljer och köper produkter och tjänster utifrån skrivna avtal de själva reglerar till allas belåtenhet och med betaltider som parterna är eniga om att följa. Så ser det ju tyvärr inte alltid ut. Inte minst pandemin har visat på vad som händer när hamnar stänger och när handelskedjor förändras och bryts. Till det kommer att rädslor och oro biter tag. Då blir det sårbart, de protektionistiska inslagen växer i omfattning och transporter stoppas då de ska passera via länder fram till målet. Därför är det också extra viktigt att skilja ut vad som är vad av orsak och verkan när det brister i handelskedjor och därmed betalkedjor. Och detta är nog så viktigt med tanke på den pandemi som har kullkastat ”normalitet” i form av det som benämns ”just in time”. Det handlar alltså om att inte hålla lager på plats som kostar utan att handla så att varor och produkter kommer fram och levereras i ett flöde så att det inte uppkommer glapp i väntan på och vid leverans av dessa produkter. Det är inget man önskar. Detta har ställts på ända när länder stängt ned på grund av pandemin. Containrar med produkter och varor har blivit stående i hamnar med långa fördröjningar. Priset för frakt har ökat från till , och det har även sagts att priserna har gått . Det fördyrar och försenar. Tillverkning har påverkats, och leveranstider har försenats och förlängts. Det finns många risker på vägen som pandemin har satt på pränt. Förutom höga fraktkostnader är det fråga om höga materialkostnader, att saker säljs slut och att det blir väntetider. En företagskund kan inte kräva att få fast pris. Synfältet sträcker sig inte mer än en . Här finns en risk, och den vill man eliminera. Risken handlar om räntor, prisökningar, betalningar och så vidare som man vill bygga in i sina avtal. Pengen slussas vidare från en kund i affären, från affären till grossisten, vidare till inköparen, fabriken och råvaruproducenten. Låt mig ge ett exempel på hur kedjan påverkas. Om någon får likviditetsproblem följer problemet hela vägen bakåt eftersom alla räknar med att pengarna ska komma in. Det läge vi befinner oss i gör det extra viktigt för oss att noga följa det nya lagförslag som ligger på bord för beslut . Förslaget handlar om att rapportera in betaltider för företagen. Syftet är att bryta en utveckling av allt längre betaltider i näringslivet. På så vis ska förutsättningar för mindre svenska företag att utvecklas och växa öka. Det handlar om företag som är bildade enligt svensk rätt och som har fler än 250 anställda. De ska rapportera in uppgifter om betaltider till för varor och tjänster som köps in från företag som är verksamma i och som har färre än 250 anställda. blir kontrollmyndighet som kan besluta om vitesföreläggande om inte rapporteringsskyldigheten följs. Den nya lagen föreslås träda i kraft och börja implementeras , . Krav på rapportering av betalningstider Vi moderater har ställt oss bakom lagförslaget om rapportering. Problemet med längre betaltider blir extra tydligt för mindre företag som är i behov av likviditet för att växa som de inte har samma möjlighet till finansiering som större bolag. Vi vill framhålla vikten av att lagstiftaren ska vara mycket restriktiv med att belasta näringslivet med för mycket regelkrångel. Det har sagts att det finns en ökad administrativ börda med rapportering, och därför har vi varit tydliga med vikten av att följa upp att syftet med den nya lagen uppnås och att reglerna inte påverkar den svenska konkurrenskraften negativt. Regeringen nämner i propositionen att regelverket bör följas upp och utvärderas . Det anges dock inte tydligt i skrivningarna hur detta ska gå till och på vilka platser det ska ske. Vi anser att regeringen inte fäster särskilt stor vikt vid denna angelägna fråga. Vi kommer därför att se betungande administration . Mot denna bakgrund anser vi att det är nödvändigt att genom ett tillkännagivande tydliggör för regeringen att den bör följa upp och utvärdera den nya lagen och de system som inrättas till följd av reglerna. Regeringen bör göra detta inom en lämplig tid. Med fördel kan detta göras efter den första rapporteringsperioden, till och med , och se vad som har hänt på vägen. I regeringens lagförslag har det byggts in extra betungande administration, och detta hade kunnat undvikas genom att inte lägga in en brytpunkt mitt med krav på rapportering sent i stället för att följa räkenskapsåret. Detta administrativt extra betungande moment anser vi vara onödigt, och räkenskapsåret i stället tillämpas. Därför har vi fogat en reservation till betänkandet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag under punkterna 1 och 2, och jag yrkar också bifall till reservation 2 under punkt 3. 44 (S) replik: Jag tackar för ett välavvägt anförande. Det är kanske mer än vad man kan säga om mitt eget anförande, även om jag känner starkt för det jag argumenterade för. Jag vill passa på att yrka bifall till reservation 1, som jag faktiskt inte gjorde i mitt anförande. Reservation 1 handlar bland annat om frågan om huruvida ska rikta ett tillkännagivande. Jag tar alltså chansen att nu yrka bifall till reservation 1. Min fråga till ledamoten rör ändå uppföljning. Vi är eniga om att den nya regeln inte ska vara för betungande för företag. Vi är eniga om att vi måste utvärdera hur förslaget slår. Regeringen har också tydligt anfört att man är beredd att följa upp förslaget, men ändå väljer utskottsmajoriteten att föreslå ett tillkännagivande. Krav på rapportering av betalningstider Jag undrar hur och ledamoten ser på förslaget till tillkännagivandet och på det faktum att regeringen tydligt uttryckt att man vill utvärdera lagen. Sedan skulle jag vilja höra hur man ser på tillkännagivandeinstrumentet. Jag uppfattar att detta gör att tillkännagivanden blir mindre viktiga, vilket jag tycker blir problematiskt för hela arbete. 45 (M) replik: Tillkännagivande är ett instrument som ska vårdas. Ledamoten tog i sitt anförande upp exempel på jämförelser, nämligen fotboll och ishockey. Jag tog upp ett annat exempel, nämligen tydlighet i det man skriver i brödtext, slutkläm och så vidare. Vi är båda med i näringsutskottets utvärderingsgrupp. Vi arbetar med hur vi kan bli tydligare i hanteringen av förslag till lagstiftning som läggs på vårt bord, uppföljning och så vidare. Jag tycker att läget med pandemin är allvarligt och viktigt med tanke på det jag tog upp om hur man kan hamna i handelskedjor och betalkedjor som är annorlunda jämfört med det som är normalitet, om jag får kalla det så. Jag tycker att det är extra viktigt att detta verkligen kommer på plats och att detta blir uppföljt. Därför tycker jag att det passar sig väl att göra detta tillkännagivande till regeringen. 46 (S) replik: Tack för svaret, ledamoten ! Jag är ju av en annan uppfattning. Jag menar att det är orimligt att tolka regeringens skrift som att den inte tar det här på allvar. Jag tycker att exemplet med näringsutskottets grupp som förbereder utvärdering av gammal lagstiftning är bra. Hade man tyckt att detta vore rimligt, alltså om man hade velat trycka på det, hade en utskottsmajoritet kunnat besluta att vi ska utvärdera den här lagen . Men det är ju inte så vi arbetar, utan det är rimligt att vänta i ungefär för att se hur utfallet faktiskt blir och sedan bestämma och prioritera. Jag tycker alltså att regeringen har tydligt aviserat att det här ska följas upp. När det gäller att kräva att det ska göras på ett visst sätt kan jag dock inte erinra mig att det har varit beskrivet på det sättet i en proposition. Det finns ju en praxis när det gäller tillkännagivanden, nämligen att de ska hanteras av regeringen på mellan ett och , och det som händer här är att man kommer med ett tillkännagivande som per definition är helt omöjligt att hantera inom ramen för praxis. Jag tycker att det är ytterligare ett argument för att detta faktiskt underminerar vikten av tillkännagivanden. Jag vill dock säga att jag i grunden är glad att vi är eniga om vart vi är på väg. Vi är eniga om att det här behöver utvärderas och förhoppningsvis om att det leder till kortare betalningstider. Men jag uppfattar faktiskt att det föreslagna tillkännagivandet inte är seriöst. 47 (M) replik: Tack för den här debattvändan, ! Jag ser alltid personer som framför någonting i som seriösa, för man har en tanke med det. Krav på rapportering av betalningstider Jag tycker att vi befinner oss i ett exceptionellt tillstånd, och ska lagstiftningen träda i kraft och börja gälla . Den ska gå , och tänker jag att det är rimligt att både ha följt den noga – eftersom det just nu är som det är med tillvaron för vårt näringsliv – och att vidta åtgärder om så behövs. Om vi ändå pratar om vårt näringsliv vill jag ta upp det som nämnde om företagande och dess vikt. Det är bra så, för vårt näringsliv är jätteviktigt och behöver verkligen en skjuts framåt efter det man har varit med om. Men det är också den här regeringen som har suttit vid regeringsmakten under hela pandemin. Jag har varit i många debatter och diskuterat kommanditbolag, besöksnäring etcetera, och från sida har vi drivit linjen att enskild firma skulle komma på tal för att få stöd på vägen. Det är alltså inte bara när man är på väg ut ur någonting som företagen behöver hjälp, utan det är också som man har en pandemi som man behöver hjälpa sina företag. Detta satte vi skjuts på. Det gjordes lite för sent och lite för långsamt. 48 (V): Regeringen har presenterat en proposition för där man föreslår en ny lag om rapportering av betalningstider. Det är en lag som kommer till på grund av de allt längre betalningstiderna i näringslivet, något som i störst utsträckning påverkar småföretag. Sanningen är att detta för ett litet företag kan ha stor påverkan för dess möjligheter att utvecklas, ta ansvar för sina egna betalningar och expandera. Det finns även småföretag som har vittnat om att de inte har kunnat nyanställa på grund av de långa betalningstiderna. Utvecklingen för betalningstider går åt fel håll, och är faktiskt sämst i klassen om vi jämför med våra nordiska grannar. vet vi att det är småföretagen som skapar jobb och driver en stor del av näringslivets utveckling framåt. Tanken med lagen är att större företag ska rapportera in till de betalningstider de får när de köper varor eller tjänster från mindre företag. Företagen ska rapportera in avtalade betalningstider, den genomsnittliga faktiska betalningstiden och den andel fakturor som har betalats efter utgången av avtalad betalningstid. Det här ska pressa företagen att förbättra sina betalningstider. Där är alla partier överens; vi ser helt enkelt detta som ett nödvändigt verktyg. Företagen kommer att få en omställningstid så att de kan få systemen på plats, och kommer att ta fram ett digitalt verktyg för rapporteringen. I propositionen föreslår regeringen också att lagen ska följas upp och utvärderas , och det tycker vi är bra. På så sätt kan vi analysera om de stora företagen blir bättre på att hålla betalningstiderna gentemot de små företagen. Med det sagt yrkar jag och bifall till reservation 1, då vi anser att propositionen omfattar det som behövs för att implementera och utvärdera lagen. 49 (L): debatterar vi näringsutskottets betänkande om krav på rapportering av betalningstider. Liberalerna står bakom regeringens förslag, som syftar till att förkorta betalningstider i näringslivet. Det är en viktig fråga för företag i allmänhet och för mindre företag i synnerhet. Däremot anser vi att den nya lagen bör följas upp och utvärderas, och därför står vi bakom det tillkännagivande som föreslås i betänkandet. Det är ett sunt förfarande och ett arbetssätt som regering och riksdag alltid ska ha. Vi tycker att det krävdes lite mer tydlighet där och står därför bakom tillkännagivandet. Krav på rapportering av betalningstider Vi måste alltid se till att skapa så goda förutsättningar som möjligt för svenska företag att utveckla och växa. Det finns delar i regeringens lagförslag som hade kunnat utformas på ett annat sätt som skulle innebära mindre betungande administration för berörda företag. Under remissrundan har det framförts kritik som till exempel rör den tidsperiod som redovisningen av betalningstider ska avse. I likhet med vad flera remissinstanser har anfört menar vi att redovisningen bör följa räkenskapsåret och inte, som regeringen föreslår i propositionen, ha brytpunkt mitt och krav på rapportering senast . Det hade gjort det mycket lättare för företagen, som då dessutom hade kunnat följa samma system oavsett vad det är för information som ska lämnas. Vi ser gärna en sådan förändring i den nya lagen för att reglerna inte ska få mer inverkan på de berörda företagen än nödvändigt. Därför yrkar jag bifall till reservation 2. 50 (SD): Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Betänkandet berör en känslig fråga, för det finns alltid risker när politiken ska gå in och detaljstyra det privata och fria näringslivet. Jag värnar ett fritt näringsliv och menar att politiken i allra högsta möjliga grad ska hålla sig borta från det. Dock finns det ibland behov av reglementen som ser till att sjysta och rättvisa villkor efterlevs för att tillväxt och innovation ska bibehållas.