prot · H90953 · 2022-01-14 00:00:00 — Jag är glad att vi, i stället för som högern föreslår, gör någonting som faktiskt ger mer till dem som behöver det mest. Om vi hade valt högerns variant med skattesänkningar hade de som tjänar mest fått mest. Det är inte den rätta vägen att gå i det här läget när folk behöver stöd. Det här är inget normalläge. Ingen – inte den här regeringen, och jag tror ärligt talat inte någon regering – planerar att vidta den här typen av åtgärder. Det är ett exceptionellt läge vi befinner oss i. När jag lyssnar på noterar jag att hon talar om nedläggning av kärnkraften som om det skulle vara ett beslut som har tvingats fram politiskt och inte på grund av marknadsmässighet. Det är inte med sanningen överensstämmande. eller stängdes två reaktorer. Det kan nog sägas var mer politiskt motiverat. Den socialdemokratiskt ledda regeringen, regering, tog bort punktbeskattningen på kärnkraften. Därefter är det ingen skillnad mellan kärnkraften och andra energislag. Men marknaden har sett att det är olönsamt. har ju dyrare elpriser än , just på grund av deras stora kärnkraftsberoende, vilket skapar väldigt dyr el för svenska elkonsumenter. Om vi eller den här kammaren politiskt hade tvingat kärnkraftsägarna att fortsätta hålla igång kärnkraftverk som byggdes då Walkman var den häftigaste techprylen hade kostnaderna för det varit så pass höga att det hade riskerat att permanent dra upp priserna för svenska elkonsumenter. Det är vad marknadsmässighet innebär när man fattar beslut, det vill säga att man satsar på en lönsam lösning. Vi ser lönsamma lösningar framför oss. Vi kommer att behöva göra smarta elnät som använder energin på rätt sätt vid rätt tillfälle. Vi kommer att behöva satsa på en bred palett med energieffektiviseringar, på samma sätt som man gör med matsvinnet, för att se till att vi använder energin på rätt sätt vid rätt tillfälle. Vi kommer att behöva se mer av vindkraft, som är förnybar, billig och levererar el som är mer än en tredjedel så billig som el från till exempel den nya finska kärnreaktorn. Och vi kommer att behöva ha smarta och moderna sätt att lagra den energin, i till exempel bränsle, vätgas eller annat, för att få planerbar funktionalitet i systemet. Vi kommer fortsatt att behöva slå vakt om vår viktiga vattenkraft, se hur mycket mer vi kan få ut av den och se till att den fortsätter att leverera. Jag ser framför mig en bred palett av lösningar för framtidens energisystem medan jag hör bara prata nostalgiskt om en liten del av ett system. 86 (M): Jag tycker att det är gulligt när man kallar mig nostalgisk. Jag har andelar i vindkraftverk – det fanns ju knappt vindkraftverk då – och har följt utvecklingen noga. Vindkraftsparkerna klarar inte ett sådant exceptionellt år, som statsrådet uttrycker det, som . Men det är ju inte särskilt exceptionellt. Det kommer säkert att vara oro i världen framöver och inte bara . Det kommer att vara vanliga vintrar. Det har inte varit en exceptionell supervinter det här året. Jag är rädd att vi ser samma dilemma , och då är det inte valår. Då landar elräkningarna direkt i folks ekonomi. Kanske har inflationen, som vi diskuterade tidigare, stuckit upp då och urholkar folks pensioner och löner. Elnotan kommer att ta en allt större del av inkomsten. Vi kommer kanske att anpassa oss mer efter europeiska perspektiv. I och centraleuropeiska länder är elen så dyr att många människor fryser. Det är inte så att det kommer ett elbidrag om man inte har en bra ekonomi, utan man får frysa. Vi glömmer det här . Vi lever i en välfärdsstat och tror att den finns för alltid. Det är för att vi har varit framsynta och satsat på säkra system. Om man tittar på gamla filmer från när vattenkraften byggdes ut ser man vilka stora satsningar som gjordes och vilka sociala och personella umbäranden det var. Hela bygder lades under vatten för att säkerställa vattenkraften. Även kärnkraften har inneburit en stor satsning även om den kanske inte har tagit lika hårt socialt sett. Man kan inte negligera allt som vi har byggt upp och tro att vi ska kunna införa ett nytt extraordinärt system innan vi har satt alla bitar på plats. Det finns inget vätgaslager som kan lagra överbliven vindkraft billigt. Det finns inga stora batterilager som kan fixa det här. Även om ministern och jag är hur energieffektiva som helst är det inte det som är dilemmat. Dilemmat är att vi kommer att behöva dubbelt så mycket energi. Det gäller inte i första hand inom privatekonomin eller våra bostäder. Där kommer priserna att slå igenom. Utan det här gäller industrin och alla transporter. Så som politiken ser ut lägger den en hämsko på hela den pågående gröna revolutionen. Det finns mycket som människor inte vågar satsa på. De vågar inte satsa på kärnkraft, eftersom vi får se hur det blir. ”Vi får se hur det blir” är ingen vision. Vi behöver den nog ett tag till. Dessa bolag är tre till antalet och till stor del statligt ägda. Det är i så fall där styrningen skulle gått in. Man vågar inte satsa på en elbil, även om man vill, om man vet att priserna kanske kommer att bli lika höga som på dieseln. Dessutom vet man inte om man kommer att kunna ladda den, eftersom vi inte har infrastruktur till det här. Vi har heller inte energi till det vi behöver . Politiken vill en massa saker, och det går jättebra i där energin finns. Men hur ska vi i elområde 3 och 4 också få se den gröna revolution som man stoltserar så mycket med? Det finns många stora utmaningar. Jag tycker inte att vindkraftsparkerna är en lösning på problemet. Det är nästan tvärtom. De visar snarare på att man inte ser hela paletten. 87 Statsrådet (S): Jag kan lugna med att kärnkraften är en viktig del av svensk energiproduktion. Så kommer det att vara . Jag kan också upplysa om att det är fritt fram för den som vill investera i kärnkraften att göra det. Sedan regering såg till att ta bort punktskatten för kärnkraft råder inte ens några skattemässiga skillnader. Ändå är det ingen som gör det. Jag kan även upplysa om varför det är så här. Marknaden, aktörerna och näringslivet – de som bygger det här – förstår att om de tar fram en produkt som är ett av de absolut dyraste energislagen och som kostar fyra gånger mer än vad vindkraften kostar eller än en produkt som man kan producera på annat sätt kommer det att vara svårt att sälja den. Detta inser marknaden. Jag hoppas att även kommer till samma insikt. Det finns inget ideologiskt hinder från mig eller regeringen om någon kommer och säger att man är beredd att satsa sina pengar på kärnkraft, men jag har inte sett någon göra det. Den är nämligen inte lönsam. Den blir inte lönsam bara för att man säger att den ska bli lönsam. Den blir lönsam när den kan producera el som är billig och när den kan producera el inom en rimlig framtid. Vi talar om en ny reaktor som skulle ta decennier att bygga. Vi har sett hur vårt grannland har kämpat med att bygga en ny reaktor. Det tog att få den på plats, och den levererar el som är tre till fyra gånger dyrare än elen från den svenska vindkraften. Varifrån ska pengarna tas om det blir dyrare? Eller ska de tas av bolagen som hämmas genom att behöva betala fyra gånger dyrare elpriser varenda gång de producerar en ny grön produkt? Vi ser framför oss en ny grön industriell revolution i . Då kan vi inte hämma den genom att ge företagen ett av de absolut dyraste energislag som finns. Där skiljer vi oss åt. Vi har inte låst fast oss vid ett enskilt energislag som lösning. Vår styrning är målbaserad. Målet är att svenska konsumenter ska ha god tillgång till billig el, inte tillgång till el som kommer från kärnkraft oavsett hur dyr den än blir, vilket verkar vara mål. Vi har tidigare gjort upp om detta i energiöverenskommelsen. Jag ser fram emot att vi även göra det i fortsättningen. En av grundpelarna i den överenskommelsen var just marknadsmässigheten. Låt oss hålla fast vid det. Jag tycker att det är rimligt att detta ska vara marknadsmässigt. säger att det här är en vanlig vinter. Vi ser det ryska agerandet gentemot , krigsskepp som åker in i och det ryska agerandet på energimarknaden. Det har till och med fått det internationella energiorganets generaldirektör att påpeka att energipriskrisen i är konstruerad. Jag hoppas innerligt att detta inte blir vanligt, och jag tror inte heller att vill att det ska vara vanligt. Om det skulle bli normalsituationen skulle världen få betydligt fler problem. 88 (M): Att göra breda överenskommelser är viktigt och bra, men det här visar tydligt hur ideologiskt olika vi ser på världen. Jag önskar självklart att det här är en exceptionell vinter. Men jag har besökt både och och vet att det här är ett maktmedel. När vet att någon är beroende av energin kan de strypa lite på gasen när det är vinter och kallt för att folk ska bli medgörliga. Vi har inte haft detta beroende tidigare. Man kryper in bakom marknaden. Marknaden har inget ansvar för vår säkerhet. Därför kan ministern inte huka sig bakom det. Det här måste naturligtvis en regering agera på. Man kan heller inte satsa på något när man vet att det kanske ska utgå. Walkman-exemplet är väldigt bra. Jag skulle heller inte satsa på en Walkman. Jag hade en sådan när de fanns, men är det en produkt som har utgått. Om ministern i ena stunden säger att vi behöver det här ett tag till vill man inte göra en satsning som ska finnas . Tittar man på kärnkraftens kostnader under , som är avskrivningstiden, ser man att kärnkraften står sig bra på grund av dess fördelar. Jag vill vara tydlig med att jag inte har något emot vindkraft, men jag vet inte var vi ska gräva ned alla vingar. I har man börjat plocka ned vindkraftverk. Där gräver man ned vingarna i öknen. Hur har ministern tänkt att vi ska recycla all den stora materia som finns? Det finns problem även här. Jag är ledsen, men att se vindkraftsparken som den universella lösningen håller tyvärr inte. 89 Statsrådet (S): Låt mig börja där slutade sitt anförande, det vill säga recycling av ett vindkraftverk. Det finns en stålkonstruktion som många eftertraktar. Sedan finns det kolfibervingar som också går att recycla. De är dessutom ganska billiga att producera. Man kan nog göra det här på olika sätt. Låt mig återgå till de ideologiska skiljelinjerna. Ingen av oss vill vara beroende av främmande makt. I varje fall låter det så på . Vi ska inte låta svenska elkonsumenter bli påverkade av till exempel det ryska agerande som vi ser i . Även om fortsatt har ett av de lägsta elpriserna i hela EU blir vi också påverkade, i synnerhet i elprisområde 3 och 4. Då är väl lösningen att vi frigör oss från det beroendet. Det handlar exempelvis om att satsa på energislag där vi behöver köpa bränslet från bland annat . Är det att frigöra sig att köpa uran från ? Det handlar också om att man satsar på en enormt dyr byggnad. Då tänker jag den kommande finska reaktorn . Vet ni vem som är ägare till denna reaktor? Den ägs till av Rosatom. Det är det ryska energibolaget som går in om ägare. Den är så vansinnigt dyr att bygga att man blir beroende av den typen av lösningar för att bygga. Det är inte en säkerhetspolitiskt framkomlig väg. Det är inte den rimliga vägen att skapa ett självständigt energisystem. Vårt energisystem ska bygga på en bred palett av lösningar med vattenkraft, vätgas, vindkraft, smarta elnät, energilagringar och allting. Men vi kan inte bara hata vindkraften, som gör, och se den som det största problemet i stället för att hitta en annan lösning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2021/22:192 om driftssäkerheten i elnätet 90 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag avser att öka den planerbara fossilfria produktionen av el. Vidare har frågat mig om jag ämnar utforska möjligheterna att förbättra möjligheterna för svensk kärnkraft. Slutligen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att inte lever upp till EU-regler och lagkrav kring tillgänglighet. Regeringen arbetar för att ska ha en säker, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning. Det är emellertid inte regeringen som avgör vilka kraftslag som elproducenter ska välja att investera i. Det avgörs på marknaden, och vi kan konstatera att investeringsviljan i vindkraft är stor. Regeringen vidtar ett antal åtgärder för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för marknadens aktörer att besluta om nya investeringar i det svenska energisystemet. Vi arbetar också för att öka takten i utbyggnaden av det svenska elnätet. Det svenska transmissionsnätet behöver förstärkas för att överföringskapaciteten ska kunna öka och variationerna i elpris ska kunna minska. Därför närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. Eftersom utbyggnadstakten behöver öka är det även mycket glädjande att ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät som syftar till att förkorta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. Beträffande kärnkraften så spelar den en viktig roll i den svenska elproduktionen, och den förväntas utgöra en betydande del av energimixen i under överskådlig framtid. Vad gäller ledamotens tredje fråga om att inte lever upp till EU-regler och lagstiftning om tillgänglighet vill jag tydliggöra roller och ansvar. Det är som ansvarar för att beräkna handelskapaciteter och tilldela dem till marknaden. , som är tillsynsmyndighet i den här frågan, inledde en tillsyn av hur uppfyller den så kallade 70-procentsregeln och har beslutat att affärsverket ska inkomma med ytterligare information. Jag finner det inte lämpligt att förekomma myndighetens slutsatser i det pågående tillsynsärendet. Det kan emellertid vara värt att tillägga att aktivt arbetar för att förbättra situationen, bland annat genom förstärkningar i elnätet. Då interpellanten anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i debatten. 91 (M): Familjer och företag i svettas nu över de skyhöga elpriserna. Ett inte särskilt önskvärt prisrekord har slagits . Dessutom har ett elkrig med grannländerna och . Regeringens myndigheter stryper elexporten till våra grannländer, och svarar. I skottgluggen är familjer och företagare som drabbas av höga elpriser och elsystem som inte räcker till. Allt detta påverkar driftsäkerheten i elnät. har begärt att få strypa eltillförseln till våra grannländer med hänvisning till det svenska elnätets driftssäkerhet. Det är något som har gjort våra grannländer upprörda. Enligt EU-regler ska av elen i kunna överföras till våra indelade elområden. Men på grund av att kärnkraftsreaktorerna försörjde , och även överförde el till och har alltmer el behövt överföras från norr i till södra delen i stället. Ledningarna blir då fullt belastade, och då måste man skära ned på flödena till våra grannländer. Avsaknaden av planerbar produktion har blivit alltmer uppenbar sedan stängdes. I Svenska kraftnäts systemutvecklingsplan –2031, som släpptes , skriver de bland annat: ”Många olika lösningar kommer att behövas för att klara av att på ett driftsäkert sätt leverera den el som kunderna behöver framöver, inklusive en mer flexibel förbrukning men också ytterligare planerbar elproduktion.” listar även utmaningarna för ett kraftsystem i förändring där den första punkten är att öka förståelsen för behovet av planerbar elproduktion. Där skriver de: ”Bristen i tillräcklighet på produktionssidan måste åtgärdas genom att ny fossilfri planerbar produktion tillförs systemet, och kommer att arbeta för att öka förståelsen för detta behov.” Jag vill fråga statsrådet: Hur avser statsrådet att öka den planerbara fossilfria produktionen av el? Ämnar statsrådet utforska möjligheterna att förbättra möjligheten för svensk kärnkraft? Vilka åtgärder anser statsrådet ska vidtas med anledning av att inte lever upp till EU-reglerna och lagkrav om tillgänglighet? 92 Statsrådet (S): Tack, , för frågorna! Låt mig börja med att säga att vi är överens om behovet att öka tillgången till förnybar planerbar el. Det är viktigt. Det är en av våra viktigaste uppgifter. I den framtid som vi skissar på går mot en fördubblad förbrukning av energi. Allteftersom vi skjuter undan fossila bränslen för våra bilar och för industrin kommer elanvändningen att öka. Därför kommer vi att gå mot en framtid där vi troligtvis kommer att fördubbla vår energianvändning. Då måste nya lösningar till. Men de lösningarna måste också vara billiga. Det handlar om att vi förflyttar oss från den position vi har på den europeiska marknaden, även just nu under denna exceptionella vinter med dessa höga priser, till att vara en av billigaste elmarknader. Även om vi är ett av de länder som bäst levererar billig el till elkonsumenterna kommer det att vara problematiskt för våra konsumenter om vi börjar leverera dyrare el. Skulle vi satsa på de dyraste energislagen, som till exempel har gjort med de nya reaktorerna som levererar el till sex till sju gånger dyrare pris än till exempel den svenska vindkraften, kommer vi att ha en permanent fördyrad el för våra elkonsumenter. Det är inte bra för industrin. Det är inte bra för tillväxten. Det underlättar inte för företagen att kunna förbruka el på ett billigt sätt och kunna använda de pengarna för att anställa fler och växa. Därför är lönsamheten en avgörande del av vår framtida energiproduktion. En annan del är att den ska vara tillförlitlig och planerbar. förbrukar vi i el . För några som eventuellt lyssnar på detta låter 140 som en siffra. Jag kan säga att det har varit ungefär el oförändrat . Framöver kommer vi troligtvis att dubbla den siffran. Låt mig upplysa om var marknaden, aktörerna, näringslivet och folk som är beredda att investera i till exempel vindkraft och andra förnybara källor anser att deras pengar ska hamna. Bara i de södra delarna av , och bara när det kommer till den havsbaserade vindkraften, finns ansökningar om att bygga havsbaserad vindkraft som motsvarar el . Det är två till mer än vad vi förbrukar . Jag är inte naiv. Jag inser att allt inte kommer att byggas. Det kommer att handla om miljötillstånd, hänsyn till Försvarsmakten och olika estetiska hänsyn som ska tas innan det kan byggas. Men el är aktörerna på marknaden beredda att investera i och att bygga , och de står formligen på kö för att bygga. Jag säger inte att detta kommer att vara lösningen allena. Det här kommer inte att lösa alla våra problem. Men det är klart att det finns en enorm potential i att mer än två- eller tredubbla vår energiproduktion med ett enda energislag. Sedan finns en mängd andra energislag som vi vill satsa på i den framtida mixen. De övriga frågorna ber jag att få återkomma till i kommande inlägg. 93 (M): Det är ändå spännande att det inte finns några debatter där Socialdemokraterna eller den röda sidan så tydligt belyser att det är marknaden som sköter detta. Det är inte marknaden som sköter allt. Jag förstår inte vad vi egentligen behöver energipolitiken till. Det ansvar som vi måste ta vad gäller tillgänglighet, säker produktion och att inte råka i luven på andra länder därför att vi inte är självförsörjande rör marknaden. Marknaden är tre bolag som till största delen ägs av staten. Det är alltså inte en riktig marknad. Sedan var det frågan om de stora satsningarna på vindkraft. Den presentbox som elcertifikatssystemet har inneburit slår nu igen, och då kan man inte senare tillgodogöra sig de stödsystem som har funnits. Vi har varit överens om att man måste se långsiktigt vid förändringar i systemen. Där kommer stödsystemen att försvinna. stängs presentboxen, och då tar man till sista halmstrået. Men det är inte detta jag frågar efter, utan jag frågar efter det planerbara. Om producerar så mycket elenergi som när det blåser är det bra för , och , men behöver inte den mängden. Det är en billig exportvara för ministern. Det är bra, och det är inte fel att exportera el. Men jag frågar inte efter detta. Om priset är sju gånger för högt, vilket jag tycker, så finns det å ena sidan en glädjekalkyl, men å den andra sidan innebär scenariot katastrof och elände för ekonomin. En tredjedel av vår mix skulle stå för den högre kostnaden men ändå garantera att det alltid finns el. Ingen vore gladare än jag om vi kunde klara oss med sol och vind. Jag har absolut inget ideologiskt emot sol och vind, men man måste se på de möjligheter som tekniken ger. Priset för vätgas är inte detsamma som priset för vindkraft. Det är det dubbla, och det finns inte ens infrastruktur för vätgas. Det finns inga lagringssystem, våra bilar går inte på vätgas och vi har inte lärt oss tekniken. Vi vet inte ens om gasen kommer att funka till fullo inom industrin. Då är det plötsligt okej att säga att det finns en lösning. Men kompetensen på kärnkraftssidan, där det finns ett enormt kunnande sedan ett trettiotal år tillbaka i , tittar man inte på alls. Marknaden kan inte sköta säkerhetspolitiken, men marknaden kan inte heller sköta våra till stor del statligt ägda infrastruktursystem på elsidan i . Det går inte att ha glödande elledningar därför att det inte finns en bra energipolitik. De ska användas på ett funktionellt och bra sätt och inte transportera elenergi hundratals mil när den kan närproduceras, till exempel just nu i . Det här duger inte. Var är den planerbara elen? Är det ett vätgaslager i ? Var finns lösningen? 94 Statsrådet (S): Som jag har varit inne på tror jag att och jag är överens om att vi behöver mer planerbar el. Men låt mig återkomma till en konkret fråga om siffrorna jag presenterade tidigare. När man har räknat på priserna för vindkraften och kärnkraften tenderar de att hamna ganska nära varandra. De priser jag presenterar är de verkliga siffrorna som har uppstått när man väl har byggt färdigt. Den nya finska reaktorn står klar och kommer kanske snart igång. När man tittar på priserna när reaktorn är färdig ser man att de inte är desamma som priserna för vindkraften. Då blir det tre fyra gånger dyrare än den svenska vindkraften. har vi sett att den vindkraft som har byggts i har blivit avsevärt billigare än kalkylerna. Det är samma sak med de nya franska reaktorerna. De ska uppfylla de nya säkerhetskraven som ska förhindra härdsmältor och andra problem som kan leda till stora katastrofer. Då blir det sex sju gånger dyrare elpriser än för den svenska vindkraften. Det är inte konstigt att har en av de billigaste elproduktionerna i hela medan har bland de dyraste. Och är världens näst mest kärnkraftstäta land. Vi ser inga ideologiska hinder för kärnkraften eller något annat energislag. Vi ser ganska nyktert på att kärnkraften efterlämnar avfall som kommer att vara radioaktivt i flera . Vi ser ganska nyktert på att den är en oerhört dyr energikälla. Vi ser också ganska nyktert på att den är en planerbar energikälla. Där har vi fördelen. På samma sätt som vi inte har något ideologiskt emot kärnkraften har vi inte heller något ideologiskt för den, att det måste vara just den. Vi ser att framtidens energimix kommer att vara bred, och vi ser att vi kommer att fortsätta att behöva vattenkraften. Vindkraften kommer att utgöra en större del av svensk energiproduktion än de . Nästan var femte terawattimme som används i kommer från vindkraften, det vill säga vindkraften kommer att öka. Det kommer att vara lagringar i bränsle. Det kan vara vätgaslagringar, och det kan vara andra lagringar. Vi kommer att se en ökad användning av både värme och el från kraftvärmeverken. Vi kommer att se en ökad användning av energieffektiviseringar och smarta nät. Vidare kommer vi att se en betydligt större energipalett. Det som jag tror att många kan glädjas åt är att ligger i ett oerhört bra läge. Till skillnad från avvecklar vi ingen kärnkraft . Den kärnkraft som finns ska fortsätta att leverera och fortsätta att spela en viktig roll . Det ger oss den tid som vårt tyska grannland inte hade, det vill säga de avvecklade kärnkraften utan att ha något annat på plats. Många avundas den extremt goda situation som råder i . Kärnkraften spelar en viktig roll och kommer att göra det framöver.