prot · H90990 · 2022-03-30 00:00:00 — Beträffande fjärr- och kraftvärme konstaterar utskottet att en strategi har aviserats i regeringens elektrifieringsstrategi. Men utskottet understryker vikten av att strategin inkluderar frågor om beskattning, byggregler och EU-regler för biobränslen. Jag tänker inte gå vidare in på det. Vi står bakom reservationerna och är nöjda med det som pågår. När det gäller vindkraften är det mycket på gång, och den är på mångas läppar och i diskussioner. Det råder ingen tvekan om att vindkraften är det produktionsslag som går snabbast och är billigast att få på plats i . Oavsett de positiva signaler som vindkraftsutbyggnaden medför finns det några orosmoln ovan snurrorna. Vi hade på besök i utskottet om diverse säkerhetsfrågor som kan dyka upp hos oss politiker kopplade till vårt uppdrag. hann före mig och ställde lite frågor om kinesernas vilja att investera i vindkraft hos oss och om säkerhetsfrågor kring detta. Jag följde upp hennes fråga och ställde en följdfråga som var ganska tydlig och precis. Vi får nu en bild som vi inte hade trott av diktatoriska och auktoritära ledare i odemokratiska länder och hur de kan agera. Det är typ dessa länder började sin bana med att investera i samhällsviktig funktion som elförsörjning i vårt land. Då pratar jag givetvis om . Frågan jag ställde till var: Har vi varit naiva när vi har låtit det gå så här långt? Svaret från blev: Ja. Inte nog med att utländska investerare blir ägare till produktion, utan de intecknar även produktionen framåt. Missar vi något här? Den frågan vill jag ställa till oss som lagstiftande församling. Som ett av de största energibolagen, som dessutom ägs av staten, bör enligt min uppfattning gå i bräschen för omställningen till förnybart. Bolaget arbetar med förnybar produktion, men med den unika position som bolaget har anser jag att det måste göra mer. bör vara formulerat på ett sådant sätt att det bidrar till målen för den svenska energipolitiken. uppdrag är att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet. Bolaget ska vidare vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. Jag och menar att det finns en motsättning mellan kraven på marknadsmässig avkastning och att vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. Det behöver därför tydliggöras att ska öka sina investeringar i vindkraft även om det görs på bekostnad av avkastningskravet. Regeringen bör därför ge i uppdrag att bygga mer vindkraft. Regeringen bör också återkomma med förslag på hur avkastningskravet för kan sänkas för att underlätta investeringar i svensk vindkraft. förespråkar därför en sänkning av avkastningskrav med motkravet att pengarna i stället investeras i utbyggnaden av svensk vindkraft. Det passar utmärkt, fru talman, att jag yrkar bifall till vår reservation 26. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men som brukligt yrkar jag bara bifall till en. överlämnade utredningen ett betänkande som heter En rättssäker vindkraftsprövning, SOU 2021:53. I betänkandet beskrivs bland annat förekomsten av så kallade vindbruksplaner, det vill säga ett slags tematiskt tillägg till kommunernas översiktsplaner. Utredningens uppfattning är att det tidigare stödet för vindkraftsplanering har varit av stor betydelse för att öka kunskapen och få kommunerna att planera för vindkraft. Utredningen konstaterar också att ett utpekande i översiktsplanen var av stor betydelse för tillståndsprövningen innan tillstyrkan, den så kallade kommunala vetorätten, infördes. Kravet på tillstyrkan har emellertid minskat värdet av ett utpekande av områden för vindkraftsutbyggnad i översiktsplanen i både teorin och praktiken. I teorin kan det ske genom att kommunerna när som helst under en prövningsprocess kan besluta sig för att inte tillstyrka en vindkraftsetablering oavsett vad som står i översiktsplanen. I praktiken har det också visat sig att kommunerna inte har tillstyrkt projekt trots att dessa har varit planerade i områden som har pekats ut som lämpliga i översiktsplaner. Utredningen redovisar också för- och nackdelar med en modell som innebär att de kommunala vindbruksplanerna görs rättsligt bindande. Det är en modell som hämtar inspiration från prövningen enligt men som ändå utgör en särskild reglering av vindkraften. De bindande planerna skulle påminna om dagens vindbruksplaner, som alltså är tematiska tillägg till översiktsplanerna. Men till skillnad från dessa ska de vara bindande för såväl kommunen som för andra. Utredningens förslag innebär sammanfattningsvis att kommunerna fortsatt har rätt att säga nej till vindkraft. Men till skillnad från kommer kommunen att ge besked tidigt i processen, och omfattningen av kommunens beslut begränsas till att enbart avse mark- och vattenanvändning. prövar sedan om vindkraftsparken kan ges tillstånd med hänsyn till exempelvis naturmiljöintressen. Utredningens betänkande skickades ut på remiss . syn på det kommunala vetot är känd , och regeringen avser att komma med en proposition tidigt . Den kommer dock inte till vårt utskott, och därför nämner jag den här. Vi inser givetvis att det inte finns något stöd för att slopa det kommunala vetot. Men ersättning till kommuner när vindkraft etableras måste till, annars missar vi utbyggnadstakten vad gäller förnybart. Det bör komma något om det i samband med vindkraftsöversynen. Det är så mycket som kommer att vara avhängigt av hur vi riggar upp vårt energisystem inför det kommande decenniet. Vi har bara fått en försmak av de elpriser som vi kan smittas av om vi inte bygger ut vår produktion och överföringar inom landet. Vi måste se till att vi som politiker är modiga och fattar beslut som tryggar samhällsviktig funktion, som elförsörjningen är. Vi kan inte låta utländska bolag kolonisera på ett sätt som undergräver först och främst planerna som vår tunga industri så förtjänstfullt vill göra för klimatet, men även för att trygga framtiden för dem själva såklart. Klimatmål är viktiga och ska uppnås med styrmedel som ett verktyg. Men om verktygen bara leder till fattigare konsumenter och industrins nedläggning, vad har vi vunnit då på resan? Att utländska investerare ser möjlighet att investera i elproduktion i är väl helt okej, om det innebär att det tryggar systemet och elpriserna i landet. Det är förutsättningen. Men om investeringar leder till det omvända tycker jag att vi bör ta ett steg tillbaka och tänka om. ser elektrifieringen som samhället står inför som något mycket exceptionellt, stort och viktigt. Det gäller framför allt för klimatet men även för välfärden. Den i sin tur är avhängig av att vår industri står stark i den största omställningen sedan ångmaskinens insteg i samhället. 86 (M) replik: Jag vill fråga lite grann om det kommunala vetot. ser nu ut att vilja gå på linjen att man kanske ska nagga lite på det. Det kan vara så att en kommun har en väldigt dålig ekonomi. Befolkningen där tycker egentligen inte att den vill ha en stor vindkraftspark. Men sittande kommunalråd – nu är jag lite konspiratorisk här – tycker att det är en fin slant som kommer till kommunkassan. Det låter som att det är så pengarna ska komma. Det är inte till enskilda personer som råkar ha sitt hus där eller råkar bo i området, utan det ska gå till kommunkassan. Jag tycker att det är ett farligt sätt, rent generellt, att samhällsplanera. Man ska ändå alltid försöka att ha samförstånd med sina medborgare. Det är också därför vi har ett väldigt starkt kommunalt självbestämmande. Om man leker med tanken att vi skulle få, vilket vi förespråkar, små modulära kärnkraftverk, ska vi då köra över orter där man inte heller vill ha sådana? I , Forsmark och runt är befolkningen väldigt positiv till kärnkraft. Om man skulle hitta en kommun som verkligen var emot det, ska man då kunna ställa ett kärnkraftverk mitt i byn utan att man frågar kommunen över huvud taget? Det måste bli så det ska slå om man ska se kraftslagen som likvärdiga. Jag vill att ledamoten utvecklar det, fru talman. 87 (V) replik: Tack, , för utvecklingen av situationen! Jag håller med om att det inte är bra som det ser ut . Jag tänker framför allt på vindkraften. En kommun kan ändra sig. Det är någon som har kommit med ett förslag till projektering. De kanske har pumpat in pengar . Sedan blir det en ny ledning i kommunen, och den ändrar sig och säger nej. Det håller inte. Det är ett dåligt sätt att använda sig av det kommunala vetot. Som jag sa inser jag att det inte finns stöd i för att avskaffa vetot, och då finns det kvar. Men detta leder i varje fall i rätt riktning. Kommunen har ansvar för mycket av det som händer i samhället, men den får inte något för det själv. Ersättningen för markägarintrånget är bra för vindkraft. De som äger marken får en bra ersättning. Den frivilliga bygdepengen är väl så där. Det beror på hur de lyckas i sin förhandling med bolaget. Det ger lite till det omliggande samhället. Vi tycker att kommunen bör få ersättning om den upplåter miljö i sin kommun för en sådan samhällsviktig funktion som elproduktionen är. Om vi skulle hamna i den olyckliga situationen att man börjar bygga små modulära reaktorer, ska en kommun då kunna ändra sig? Den säger: Vi ska bygga här. Sedan blir det en ny ledning i kommunen, och den säger: Vi vill inte ha det. Det är lika osäkert. Jag tycker att det som finns på plats är bra. Det behövs bara att man inför någon form av ersättning till kommunen. Det är mycket lättare att försöka berätta för kommunpolitiker i kommunen: Vi driver nu två förskoleklasser eller någonting med pengarna från etablering av vindkraft. 88 (M) replik: Då är det inte det kommunala självbestämmandet som ledamoten är ute efter. Det är egentligen hanteringen ute i kommunen. Den säger: Vi vill ha. Sedan säger den: Vi vill inte ha. Man kostar på väldigt mycket i både utredningar och infrastruktur, och sedan backar man. Det är en helt annan sak än att man säger att man från staten kan gå in och styra med hela handen. ska man veta att vi har en rätt mörk, eller ljus, grön historia i . Vi som är tillräckligt gamla kommer ihåg debatten i när man byggde ut älvarna. Det har aldrig varit gratis i vare sig naturhänseende eller på annat sätt när man har byggt ut kraft. Då körde man över befolkningen. Det kanske var bra för oss alla som kan få el , men det var rätt tråkiga processer. Jag tycker att det vore enormt tråkigt om vi skulle hamna i det läget nu i stället för att hitta vinn-vinnkoncept. Jag tycker också att det är lite populistiskt att ta upp att det här gäller moderata kommuner. Vi vet ju att till och med sittande energiminister i sin kommun har röstat emot en vindkraftsetablering just där han bor. Det är så här det funkar: Det är jättebra om man ställer upp vindkraftverk i , men usch om man skulle komma i närheten av mig! Det är ofta så människor tänker. Jag vill inte rita en karta över för var vindkraften ska finnas, men jag tror att man skulle kunna vara smart och leta i områden som redan är ianspråktagna – för motorväg eller på annat sätt. Hur gör vi för att på ett smart sätt få ett vinn-vinnkoncept och inte gå emot hela befolkningen och bara trycka ut vindkraftverk från statsmakten? Det är osmakligt för mig. 89 (V) replik: Tack, , för replikskiftet! Jag håller med om att vi inte har det optimala sättet att sälja in argumenten. Men en sak har jag helt klar för mig: I behöver vi bygga ut elproduktionen, och det mycket, inom . Det blir jättesvårt för mig att försöka övertyga några bybor i min kommun om det finns en kommun – kanske moderatledd – nära kusten som ska få en vindkraftsetablering ute till havs som man knappt ser och säger nej till den med hänvisning till det kommunala vetot. Då blir det jättesvårt för mig att försöka övertyga dem som får en vindkraftsetablering inpå knuten. Men en sak vet jag: Någonstans måste den byggas oavsett om det blir till havs eller på land i . Det går inte om alla har NIMBY-effekten, och den blir bara större om vi inte har ersättning till kommunerna. Det blir väl inte heller helt mot kommunernas vilja. Vi kan inte ha en studiecirkel för varje gång vi gör någonting som är ett samhällsintresse eller en samhällsviktig funktion. Men det finns ju politiker i kommunen som är valda, och om de är överens kör man väl i alla fall inte över hela befolkningen. Jag tror också att det blir lättare om man har en bra ersättning till de kommuner som upplåter mark och miljö till vindkraftsetablering. 90 (C) replik: Betänkandet handlar inte bara om el utan också en del om biodrivmedel. Jag tänkte ställa några frågor till om det. har på väldigt gått från att förespråka en tämligen kraftig reduktionsplikt till att i praktiken vilja skrota densamma och lägga sig på EU:s miniminivå – med en ökad andel fossila drivmedel som följd såklart. Med anledning av det har jag tre frågor till . Vi har ganska tuffa hållbarhetskrav på biobränslen som inte alls finns på det fossila. Om vi minskar den förnybara andelen av hållbara biobränslen och ersätter det förnybara med fossilt – hur ser på de säkerhetspolitiska konsekvenserna av det? Vi kommer alltså att använda mer olja, och vi vet att de stora oljenationerna i världen är länder som , , och många andra. Det finns också några mer eller mindre snälla, men de är inte så himla många. Hur ser på de klimatmässiga konsekvenserna av att ersätta förnybart med fossilt? har sagt att detta kanske är den absolut viktigaste åtgärd vi har för att minska utsläppen. Vad tänker i så fall ersätta det här med? Det blir väldigt stora förändringar på extremt . Det här är ju något som sker här och . Skulle man göra som föreslår pratar vi om ökade utsläpp till 2030, och det är lika mycket som släpps ut i hela på . Slutligen: Hur ser att detta skulle påverka möjligheterna till svensk produktion av biodrivmedel? Alla de anläggningar som är på gång får då helt andra spelregler, och deras investeringar hotas såklart. 91 (V) replik: Tack för frågorna, ! Det blev fyra frågor och inte tre, men jag hoppas att du kan räkna svaren. Vi börjar med det första – reduktionsplikten. Jag förstår att vårt förslag inte faller i god jord hos alla, men kortsiktigt måste vi göra någonting. Det funkar inte när människorna blir fattiga och folk säger att de inte har råd att köra till jobbet. Vi måste göra någonting, men jag förstår att alla de signaler vi ger inte träffar rätt alla gånger. Anledningen till att ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet väckte en motion om att vi ska vara försiktiga med reduktionsplikten tror jag hänger ihop med en farhåga för svenskt skogsbruk, som hade den ingången. Därför hamnade man där; det är inte svårare än så. När det gäller säkerhetsaspekterna hade jag hoppats att skulle röstat för ett förslag som kom med till utskottet om ett initiativ och som vi följde med på. Det handlar om att stoppa all rysk import av bränsle, även flytande motorbränsle som kommer från . Men hängde tyvärr inte med på det. Jag håller dock med om att alla de åtgärder som man föreslår på kort sikt inte är bra. De kommer inte att träffa rätt; det fattar jag. Men någonting behöver vi göra på kort sikt. Och är det det här vi kan göra för att lugna de människor som signalerar till oss att de inte har råd att tanka sin bil, att de inte kan komma till jobbet och att de har sagt upp sig. Signalerna till dem är: Vi gör någonting på kort sikt. Men jag håller med om att det här inte håller på lång sikt. Vi måste ha något som håller, och jag tycker att hade bra ingångar i anförandet. Vad gäller klimataspekterna är det klart att vi måste få någonting som långsiktigt minskar beroendet av fossila bränslen. Där kommer kanske svaret på den fjärde frågan, som ställdes utöver de tre: Det är klart att inhemsk produktion blir bra. Jag fortsätter i nästa replik. 92 (C) replik: Kortsiktigt behöver vi vidta åtgärder, . Jag håller absolut med om det. har lagt fram ett antal förslag både för att sänka pris vid pump och, kanske framför allt, för dem som drabbas hårdast – gröna näringar och åkerier. Problemet här är att och andra partier som föreslår en sänkt reduktionsplikt inte verkar ha fattat hur marknaden fungerar. Drivmedelsbolagen har ju redan köpt in de här volymerna förnybart bränsle, så sänkta ambitioner gör ingen skillnad här och . Det sänker inte priset, om man nu inte vill gå in med någon typ av statlig prisreglering. Det vet jag att vill – de vill ha statlig prisreglering, vid pump och så vidare – men det är i praktiken juridiskt omöjligt att göra så. Samma sak var det med utskottsinitiativet från . Man ville stoppa fossila bränslen, och man ville att ensidigt skulle införa importstopp för olja och gas. Och det låter ju skitbra – jag tycker också det! Problemet i det fallet är att vi har avsagt oss vår handelspolitik till EU, så vi kan juridiskt inte fatta de besluten. Jag tycker att det är lite konstigt att man vill att ska fatta beslut som är olagliga. Det kan inte vi i ställa upp på, men om vill ställa upp på att fatta olagliga beslut är det upp till . Vi var däremot med på att driva detta i . Vi vill att ska driva på så att EU stoppar fossil olja och gas. Det är en självklarhet för och något vi redan driver. Det intressanta är att det skulle göra att priserna ökar ytterligare. Om man dessutom tar bort det förnybara kommer priserna att öka ännu mer. Det skulle alltså få en bakvänd effekt i det här sammanhanget att ta bort det förnybara. Det kanske skulle öka priserna ännu mer när vi minskar oljeutbudet på marknaden. Men det är bra att ser behovet . Sådant är inte förslaget från , men jag är glad att ser det och inte minst för att han lyfter fram den svenska skogen, som har väldig potential. Jag vet att känner till detta från sitt hemlän och att han vet att det finns väldigt mycket att göra här. Jag tror att får läsa på om hur marknaden funkar, men i övrigt verkar det ganska bra. 93 (V) replik: Tack, , för frågorna och debatten! När det gäller reduktionsplikten håller jag med. Men , med den bild vi har , är jag inte så säker på att det som vi importerar till är så hållbart som man påstår. I den frågan tycker jag att jag har för lite svar för att kunna ge mitt ord på att varenda liter vi tar in i landet är hållbar. Jag håller dock med om det som framförde att det skulle gälla om vi skulle ha egen produktion. Då skulle vi få arbetstillfällen på plats nära produktionen, och vi skulle ha koll på vad vi blandade in. Det vore helt klart bra, men då måste även debatten om skogen balanseras. Som det ser ut är det ett virrvarr av fel information och desinformation och mycket tyckande hit och dit. Vad gäller framtiden hoppas jag verkligen att vi får på plats någonting annat som gagnar landsbygden. ser vi att man pratar mycket om elektrifiering. Om det finns en enda laddstation i en hel kommun är det inte någon hit att försöka få någon att köpa en elbil även om personen skulle ha råd. Det finns heller inte bilar på plats på hyllan. De säger: Kom tillbaka – då har vi kanske en bil som du kan få köpa. På kort sikt är jag glad att håller med om bilden. Någonting behöver vi göra för att lugna dessa människor. Några är desperata; de säger att en tredjedel av deras inkomst går till att tanka bilen de gånger som de behöver tanka. Det är mycket vi håller med om. Jag erkänner också att jag hade dålig koll på vad som skulle hända . Vi försöker att bromsa den om den finns på lager. De bränslen som vi skulle blanda in var ju ingen hit. Kravet från var faktiskt att man ska driva på i EU. brukar själv säga att vi är bra på att ta beslut vad gäller EU-regler – alltid till vår nackdel. Jag tror att det ligger någonting även i det. Vi tar nog inte den fajt i EU som vi borde ta. 94 (KD): debatterar vi energipolitik. Det finns ganska många motioner i detta betänkande. Jag tänker yrka bifall till reservation 1, som handlar om att vi bör ha ett energimål som är fossilfritt. finns det en energiöverenskommelse som pekar ut att vi till 2040 ska vara förnybara. Det här är fel signalpolitik. Någonstans i grund och botten tror jag ändå att de politiska partierna i den här är överens om att det är oljan och kolet som är fienderna. Det är de som ska puttas bort. Därför är det mycket viktigt att ge rätt signaler till alla de aktörer som finns där ute, det vill säga att det är en fossilfri produktion vi ska ha . Jag vet att vi inte har ett uttryckligt förbud mot att bygga nya kärnkraftsreaktorer. Jag vet också att vi inte längre har en punktskatt på kärnkraft. Men ändå upplever många att det finns ett stopp runt 2040, trots att man får höra från olika politiska partier att det inte innebär något stoppdatum 2040. Jag ska berätta en liten historia och göra en jämförelse. Snåljåpen bjuder ut sin partner på restaurang. När menyn kommer in läser snåljåpen denna noga och säger sedan till sin partner: Jag ska bara ha en liten enkel omelett. Vad ska du bara ha? Om du var den medbjudna partnern, skulle du då känna dig värdefull och uppskattad? Nej, det skulle du förstås inte. Jag menar att det finns en likhet mellan detta och hur kärnkraften har behandlats av regeringen. Våra energiföretag får jättegärna komma med förslag på ny produktion, kan vi höra den nye energiministern säga. Men det finns ett tak för antalet reaktorer. Du får bara bygga på tre ställen, och du förväntas vara utfasad . Är det en bjudning som man känner att man vill delta i? Nej, knappast. Vi kristdemokrater tycker att det här målet om att förändra energimålet till fossilfritt är att också skicka en signal om att kärnkraften kommer att vara en pusselbit i den framtida energimixen. Den kommer inte att vara den enda pusselbiten, men den är nödvändig. Här behöver lagstiftningen ses över så att kärnkraften får chansen att bidra. Vi borde ha en ganska bred samsyn om energipolitiken. Flera partier har sagt det. Det finns mycket som vi är överens om. Det finns några grundläggande frågor och några grundläggande hygienfaktorer. Vi är överens vad gäller oljan och kolet. Vi har hört om kraftvärmens roll. Det finns ett par saker. Jag ser att vi, om vi kan lägga partitaktiken och spelteorierna åt sidan, har ett gemensamt mål. Det kommer att behövas mer – inte mindre – el . Vi borde ha ett utpekat planeringsmål på omkring vid 2040. Det finns lite olika scenerier för det här, men alla samlas ungefär i det häradet. Hur ska då detta gå till? producerar vi någonstans runt och använder oss av . Det finns olika organisationer som har gjort olika undersökningar. Några har gjort detta med hjälp av forskare. Det mest kostnadseffektiva som skulle kunna göra är att använda sig av minst en tredjedel kärnkraft, minst en tredjedel vindkraft och minst en tredjedel vattenkraft, solenergi, bioenergi och så vidare. Detta är det mest kostnadseffektiva som skulle kunna ha . Då krävs det att dessa tre ben får sina utstakade planer. När det gäller det första som jag nämnde, kärnkraften, anser vi att det bör vara en färdplan för nästa generations kärnkraft. Många tror att vi vill bygga gamla reaktorer i , men det vill vi inte. Här finns det mycket forskning, och precis som när det gäller det förnybara finns det forskning som pågår. Om vi ska se till det yttersta just nu ska vi bygga den teknik som är aktuell här och och inte invänta vad som kommer . ser gärna att man påbörjar byggnation av 5 och 6. Den första Löfvenregeringen lade en våt filt över dessa planer och stoppade dem. Återuppta detta, så kan vi snabbt få igång produktion! Det handlar också om kompetensförsörjning, som några av mina kollegor i näringsutskottet har varit inne på. Här har vi från , varit tydliga med att detta också ska gå till kärnkraftsforskning, vilket är någonting som inte har getts . Vi hade en väldigt hög kompetens i – vi var bäst i världen. Det är vi tyvärr inte längre. Regeringen har ändå gett medel – om än lite är det ett steg i rätt riktning – till exempelvis projektet , som är ett som ska samla den värdefulla information som ett land behöver för att kunna ta sitt ansvar fullt ut. Ju fler sådana initiativ, desto mer välkomnar det. ser också att hoppet ökar.