prot · H909136 · 2022-06-22 00:00:00 — Regeringen verkar ägna sig åt någon form av memoryspel med stenar. Ni pratar ständigt om att lyfta på stenar, men ni hittar ju aldrig det som parar. Det är detta som är så märkligt. Regeringen investerar stora summor i något som inte är färdigt , när vi står med gigantiska problem här och , med ett järnvägssystem som inte håller för den trafik som finns och ett vägsystem som förfaller snabbare än man har möjlighet att reparera det. Det är fel fokus, igen. Man kan titta på vad man kan göra som en snabb åtgärd för att öka kapaciteten. Statsrådet var inne på hamn, som är en av absolut största hamnar, med ett enormt flöde av gods både in och ut. Men det finns inte en krona avsatt för att lägga in ett dubbelspår till mellan och , en åtgärd som vi vet skulle öka kapaciteten dramatiskt och minska störningarna på hela Västra stambanan. Inte en krona har man satt av för detta, utan det är fortfarande trångt mellan och , med ständiga störningar. Där kan man prata om en lågt hängande frukt som skulle ge verkan direkt. Men den chansen tar man inte, utan i stället envisas man med att man ska bygga mellan och . Det är också en åtgärd som är nödvändig, men den kanske inte behöver sättas i främsta rummet när vi har de problem vi har på Västra stambanan. En kollega till mig kommer att ta upp järnvägsunderhållet i nästa interpellationsdebatt, och då kommer säkerligen –att komma upp i diskussionen. Vi har inga problem med att bygga ut stambanor där det behövs, men det ska inte vara låst till höghastighetståg. Man måste tänka lite vidare och öppna upp så att man kan köra med flera olika tågtyper och skapa ökad kapacitet. När jag var grabb var min pappa grävmaskinist, och var jag med honom ute i grävmaskinen. Då sprängde man berg, sågade ned skog och byggde vägar, till viss del också järnvägar, fast det var kanske inte så vanligt i inland. har vi inte råd att underhålla de vägar som dessa människor byggde , utan de förfaller. Industrin har svårt att klara sina transporter, och i inland är skogstransporter viktiga för dem. Även malmtransporter behövs för att klara verksamheten. Vi behöver investera mer i järnvägstrafik där uppe. Vi har föreslagit att man ska investera i för att skapa en godskorridor ned till , för att kunna komma vidare ned till eller hamn. Visst har vi idéer och förslag, men de ligger inte 20–. 85 Infrastrukturminister (S) replik: Idéer och förslag har ni, , men inga pengar. vill skära ned med 30 miljarder och med 50 miljarder, och hur många miljarder som ni i vill skära ned på utvecklingsanslaget och satsningen på ny infrastruktur har ni, såvitt jag vet, ännu inte redovisat. Men ni ämnar ingå i en koalition som vill skära ned på satsningar på ny järnväg. talar sig varm för . Vi ger nya resurser till för att möta den gröna industriella revolution som just nu sker i norra . Där skapas tusentals nya jobb tack vare en progressiv klimatpolitik, som har motsatt sig, tack vare att vi riktar resurser så att vi med järnvägssatsningarna kan möta de stora önskemål som finns från , och Northvolt. Det är resurser som inte har eftersom de vill skära ned på satsningarna på ny järnväg eller nya vägar. Jag tror att det måste finnas en balans mellan vad man säger och vilka resurser man är beredd att ställa till förfogande. Hela den industriella utvecklingen sker ju tack vare satsningar på nyindustrialisering. Jag kommer ihåg då vi hade en alliansregering. Jag tror att var aktiv moderat . Då hade vi en statsminister som sa att the industry sector is basically gone och en infrastrukturminister som fick gå ut och göra infrastruktursatsningar som kompensation för företagsnedläggningar. är läget annorlunda. är industrin inte basically gone. investeras det mer än någonsin, inne bara i norra utan också i västra . Och vi kan följa upp med att göra ännu mer infrastruktursatsningar, fler än någonsin, både i och i norra , kanske fem gånger mer än när vi hade en moderatledd regering. Vi ser till att ha resurser för nya stambanor men också för Norrbotniabanan, och Sydostlänken. , och stora utmaning blir att tala om vad som ska tas bort och vad det är man inte tycker ska finnas. Låt mig säga något om hastigheter, för jag tycker att det är intressant. Vilken hastighet tycker att det ska vara på den svenska järnvägen? Definitionen av höghastighetståg är . När man bygger ny järnväg kan jag inte se att det finns något självändamål i att bygga så att det går mycket långsammare. Om man bygger mellan och vet jag inte vilken hastighet man kommer upp i, men det viktigaste är nya stambanor som tillför kapacitet. Dilemmat är att den linje som , och dessutom nu argumenterar för på nationell nivå och de förslag om att lyfta ut stambanorna som jag har mött i debatten skulle innebära att skulle få avbryta satsningen på –och –och den satsning som knyter ihop , och . Jag vill fråga : Vad är ditt svar till alla som bor i , eller eller för den delen i , eller och som ser nödvändigheten av att satsa på nya stambanor? Ni säger att ni vill stoppa det. behöver mer järnväg. Vi behöver tillföra kapacitet, och vi tillför också resurser för att underhålla det vi har genom den största satsningen någonsin på både järnvägsunderhåll och vägunderhåll. Jag är bekymrad över att vi återigen, om oturen skulle vara framme efter valet, riskerar att få ett läge i där en moderatledd regering skär ned på infrastrukturen och plockar undan objekt som är viktiga . Då står vi där och tappar både konkurrenskraft och förutsättningarna och möjligheterna att möta klimatutmaningarna. 86 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Måtte det bli ett regeringsskifte i höstens val så att vi får satsningar som utvecklar samhället i stället för att avveckla det. Det är bara att läsa vad själva skriver: Vi har en nedbrytningstakt som inte går att åtgärda. Det går alltså snabbare att bryta ned vägarna än att åtgärda dem. Jag får ge statsrådet samma erbjudande som jag gav en del personer som jag hade lite diskussioner med som jag jobbade vid trafikpolisen, de personer som hade lite svårt att läsa innantill och förstå vad som stod i lagstiftningen. Jag hade högläsning och pekade på vad som stod i boken. Det känns lite grann som att jag är tvungen att göra likadant här. Vi har lagt fram förslag om 500 miljoner mer till underhåll på väg och järnväg och 500 miljoner mer till investeringar än vad regeringen har föreslagit. I min värld är det mer pengar än det som regeringen har presterat. Det är viktigt att vi kan underhålla både vägar och järnvägar. Det är också viktigt att göra investeringar där de fyller bäst funktion här och . Jag säger inte att vi inte ska bygga nya stambanor. Men det finns ingen anledning att bygga det för höghastighetståg. Höghastighetståg är för övrigt tåg som går fortare än . Annars är det snabbtåg. När det gäller ett godsstråk mellan och lär det aldrig komma upp på infrastrukturministerns bana för den ska bara vara till för höghastighetståg. Det kommer inte att gå ett mjölkpaket däremellan, utan det kommer bara att vara reserverat för höghastighetståg om regeringen får som den vill. Och det får vi hoppas att vi slipper efter . 87 Infrastrukturminister (S): Jag är ledsen, men det är så många felaktigheter i det som påstås att det är svårt att hinna bemöta. Jag tror att de flesta av oss ändå har åkt tåg och hört konduktören säga att det är ett godståg eller ett pendeltåg som går sakta framför det tåg vi sitter i. Alltså får vi vänta lite. Det säger någonting både om den trängsel som vi har i det svenska järnvägssystemet men också om den utmaning som det är när godståg, pendeltåg och fjärrtåg samlas. Poängen med att tillföra kapacitet är att man också ökar förutsättningarna att separera trafiken. Då tillför man totalt sett mer kapacitet. Det må vara hur som helst med det, men kontentan är att gör 30 miljarder i besparingar på ny infrastruktur, och gör 50 miljarder i besparingar på ny infrastruktur. Ska jag tolka det som att då kommer att ställa krav på och för att då vara ett regeringsunderlag för att få mer resurser till ny infrastruktur? Jag känner igen den debatten från när vi pratade om mobilitetspaketet och har ännu inte sett ett enda krav från på deras tilltänkta regeringsvänner. Skulle nu kommunicera någonting sådant och säga att de vill ställa krav på att och ska lägga mer pengar på ny infrastruktur tror jag att de flesta i landet skulle välkomna detta. Men erfarenheten säger att är så angelägna om att få till ett regeringsskifte att de i vanlig ordning kommer att välja att vika ned sig i fråga om detta och i stället rösta för att får bli statsminister i landet. Jag skulle beklaga det eftersom det innebär att vi riskerar att få en utveckling med mindre klimatpolitik, mindre satsningar på infrastruktur, mer skattesänkningar och större klyftor i landet. Jag som socialdemokrat vill inte ha en sådan utveckling. Därför hoppas jag att vi går starkare fram i detta val och kan säkra regeringsmakten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2021/22:488 om det slitna järnvägsnätet 88 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att minska tågförseningarna. beslutade regeringen om en ny nationell plan för transportinfrastrukturen avseende perioden –2033. Den medför bland annat utökade satsningar på såväl investeringar som underhåll av vägar och järnvägar. Det är en förutsättning för att stärka konkurrenskraft, upprätthålla viktiga samhällsfunktioner och för att nå klimatmålen. Den nya planen innebär att kommer gå till vidmakthållande av järnvägar . har aldrig haft så mycket pengar till underhåll. Det skapar förutsättningar för att bland annat förbättra robustheten, höja standarden och förbättra tillgängligheten. 89 (SD): Jag tackar infrastrukturministern för svaret. Detta är den sista debatten för mig, och jag vill tacka ministern för de debatter och diskussioner som vi har haft i kammaren och i utskottet. Jag vill även tacka talmannen med kollegor för ett väl genomfört arbete. Jag tillönskar alla en trevlig sommar. Jag uppskattar också att ministern verkligen har satt sig in i våra frågor i trafikutskottet på ett förtjänstfullt sätt, även om vi ofta inte tycker lika. Det som jag framför allt kommer att ta med mig från är att detta var den period då järnvägen verkligen brast, bokstavligt talat. Det bristande underhållet har verkligen renderat i enorma störningar där framför allt nedgången och uttjänt räls gjort att tågen både stått stilla och fått dras med enorma förseningar. –, , –, –och –är sträckor där vi har sett långa och allvarliga fel på järnvägsinfrastrukturen. Det är fel som dessutom blivit betydligt dyrare att avhjälpa än om järnvägsinfrastrukturen hade underhållits planerat och man sluppit akut felavhjälpning. Även om vi inte har fått det slutliga svaret gav vid handen vid ett utskottsbesök att det var fel på infrastrukturen som låg till grund för den senaste urspårningen på . Lyckligtvis har vi inte sett någon urspårning av persontåg. Men, fru talman, ska det verkligen behöva gå så långt att detta sker innan vi verkligen inser vidden av problemet? I infrastrukturministerns svar till mig tar ministern upp att det nu anslås mer pengar till underhåll under den kommande planperioden. Detta vill jag minnas att samtliga partier stod bakom. Och det ligger väl i sakens natur att det kostar mer att underhålla vår infrastruktur 2022 än vad det kostade 2018. Och det lär sannolikt kosta mer att underhålla 2026 än vad det gör 2022. Den springande punkten är dock att det kostar orimligt mycket mer. har slagit ned på oskäliga fördyringar av underhållet, och detta gäller inte bara för järnvägen utan även för vägunderhållet. Frågan är om vi hade sett lika höga kostnadsökningar om vi hade haft underhåll i egen regi. Den totala underhållsskulden med föreliggande plan beräknas till 136 miljarder , varav järnvägen utgör cirka 60 miljarder. Det är verkligen enorma summor. Besvärar inte detta ministern? Ska den nya standarden på järnvägen vara akuta hastighetsnedsättningar eller spår med trafikstopp? Vad är planen, ? Och varför sprider ministern osanningar om att inte vill bygga mer järnväg? I ministerns svar till mig skriver han: ”, tillsammans med och , motsätter sig utbyggnad av ny infrastruktur.” Detta påstående gör att det blir något av ett löjets skimmer över denna debatt. är säkerligen väl medveten om att vi vill satsa på framför allt konventionell järnväg, och vi vill bygga om många enkelspår till dubbelspår. Det gäller –och –– ministerns egna hemtrakter. Ostkustbanan ska bli dubbelspårig i hela sin sträckning. Vi står bakom Norrbotniabanan och fyrspår på Ostlänken, –och det för glömda men ack så viktiga fyrspåret mellan och , som min kollega tog upp, som verkligen är nerven på Västra stambanan. Varför, fru talman, är dessa sträckor inte viktiga för Socialdemokraterna? Varför vill Socialdemokraterna i stället bygga höghastighetsbanor för 400 miljarder för ett tåg i vardera riktningen när godstågen, efter att Fehmarn Bält-förbindelsen är färdigbyggd, inte kommer längre än till och Pågatåget står i tågkö i ? 90 Infrastrukturminister (S): Jag vill inledningsvis kvittera det engagemang som jag tycker att ändå har. Det är en bra dialog och diskussion som vi har haft när jag har gästat utskotten. Jag tycker att det är viktigt att ledamöterna i trafikutskottet bygger på sin kunskap om transportsystemen, och där har jag ändå uppfattat som kunnig i sakfrågor. Sedan drar vi oftast helt olika slutsatser. Men det hör till politikens vardag. Jag uppskattar också att nämner arbete med kostnadskontrollen. Det är besvärande, och det kommer att vara besvärande oavsett vilken regering vi har efter valet, att vi har så dramatiska kostnadsökningar för just underhåll för både järnväg och väg på . Det är klart att vi nu gör stora insatser. Inte minst ålägger vi att på alla sätt nu genomlysa underhållskostnaderna. Det handlar om det är bristande konkurrens, om det är den avreglerade modell vi har, om det är nya regler eller om det är någonting annat som gör att vi får en sådan kraftig ökning av underhållskostnaderna. Vi lägger mer pengar än någonsin på järnvägsunderhåll. Jag tror att det i den förra planen var en ökning , och ökar vi ytterligare. Det behövs, för det är ett nedslitet järnvägssystem. Jag tror att både jag och och många andra kan vara trötta på nedslitna kontaktledningar, växelfel eller liknande. Därför har det visat sig att de ordentliga genomgångarna vi nu gör av järnvägssystemet är viktiga. Vi renoverar och reparerar. Jag tror att de flesta kommer ihåg Getingmidjan och satsningen på den uppe i där vi tre somrar i rad stängde av den delen av järnvägssystemet för att på riktigt renovera den och inte bara göra tillfälliga reparationer. Det var lite bökigt för en sådan som mig som kommer från och åker upp till . Jag fick hoppa av en station tidigare. Man talade om det , och man talade om vart jag skulle gå i stället. På det sättet tror jag att resenärerna upplevde att det var helt okej. Det är bra att ni nu äntligen tar tag i och renoverar den här sträckan. Så gör nu när man systematiskt med en tydlig plan går igenom det stora järnvägsunderhåll som behövs. Men det får inte innebära att vi avstår från att göra nyinvesteringar. I den nationella planen är det en dubblering av satsningarna i . Det är fem gånger så stor satsning på ny infrastruktur i norra som när styrde – för att det behövs. Det behövs resurser för att stärka kapaciteten när förbindelsen över Fehmarn Bält byggs. Om vi då inte har nya stambanor, hur kommer det att se ut med transportsystemet i ? Här litar jag till de signaler som Sydsvenska Handelskammaren ger eller som finns inom ramen för den så kallade Skånebilden där politiker i har valt att göra prioriteringar. När vi ändå talar om , som är , är det angeläget att också vidga transportmöjligheterna i hela med en ny fast förbindelse mellan och . Där lägger vi nu ett nytt uppdrag till att ihop med sin danska motsvarighet titta på förutsättningarna. Den utmaning vi har är att av underinvesteringar nu prioritera infrastrukturen. Jag har en fråga till , eftersom ändå slåss hårt för att vi ska få en moderatledd regering med som statsminister. Det är så jag har uppfattat . Kommer ni att ställa några krav på att det blir mer pengar till infrastruktur? och vill ju skära ned på de satsningarna. Eller kommer ni att vika ned er som ni har gjort när det gäller mobilitetspaketet eller tryggheten på våra vägar? Kommer vi att få se några krav från på deras blivande regeringspartner, och , när det gäller satsning på infrastruktur? 91 (SD): Jag kan vara väldigt tydlig. Vi kommer verkligen att slåss för att tillskapa mer medel för infrastrukturen än vad gjort under sin period som minister. Det är bara att titta i våra budgetar så ser man svart på vitt vem som lägger mest pengar, Socialdemokraterna eller . Infrastrukturministern är mycket väl medveten om att det är lägger långt över det som Socialdemokraterna och har åstadkommit. Det var inte mycket svar jag fick på frågan. Ministern berättar om Getingmidjan, och det finns andra ställen där vi har renoverat. Jag läste precis upp ställen där det är riktigt illa. Det är –, , –, –och –. Det kunde ministern i stället har tagit upp. Där har trafiken stått stilla, det har varit urspårningar, och rälsen spricker. Att rälsen spricker verkar inte vara särskilt oroande för ministern. Det är för mig som gammal bandriftledare det absolut värsta som kan hända om rälsen brister och tåg spårar ur. Det skulle ministern kanske lagt lite större vikt på. När trafikutskottet fick besök av sent omsider – det var tredje gången jag fick säga till – konstaterade man att , , av all räls måste bytas . Det finns absolut inte pengar till det. Det var inte parti som valde att förstöra den välfungerande organisation som vi hade med ett banverk och ett vägverk, Det var inte parti som bildade . Det var faktiskt inte heller parti Socialdemokraterna som helt avvecklade underhållet i egen regi. Däremot, fru talman, har parti Socialdemokraterna precis som forna alliansregeringen ett mycket stort ansvar för att vi nu står här med en enorm underhållsskuld. Det handlar om att vi nu står här med uttjänta ställverk, spruckna räler och resenärer som står och väntar på ett försenat tåg eller inte ens har ett tåg att åka med. Det kan vara inställt. Det vittnar om bristande ledning och styrning. Vi minns hur det blev massuppsägningar av järnvägstekniker för att helt brustit i sin interna styrning. Man åkte bokstavligt talat ut på arbeten i landet och bad entreprenörerna att packa ihop sina , avsluta sina jobb och åka hem. Detta kan inte svära sig fri från. Även om det inte var Socialdemokraterna som bildade så har man inte gjort ett dyft får att återställa ordningen och gå tillbaka till den fungerande ordningen med ett banverk och ett vägverk. Sedan bildades har det växt fler anställda, som inte underhåller en enda meter väg eller järnväg. Detta byråkratiska haveri kostar cirka 2 miljarder extra . Hade de pengarna gått till direkt underhåll på järnvägen hade det motsvarat bortemot mer pengar. Jag vill poängtera att det inte bara handlar om att tillskjuta mer pengar, utan det handlar också om att skattebetalarnas pengar används på rätt sätt. De ska användas till sliprar i stället för skrivbord. Faktum är, fru talman, att det med allianspartiernas budget avsattes mer medel än vad det gjordes 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 och 2020 med styre. penningvärde avsattes till järnvägsunderhåll enligt . Vi Sverigedemokrater har under hela anslagit mer pengar i vår budget än Socialdemokraterna till såväl väg- som järnvägsunderhåll. är det såklart inte min förhoppning att vi får en socialdemokratisk regering efter valet, fru talman. Men om så skulle vara fallet undrar jag: På vilket sätt kommer ministern att agera för att stärka underhållet på vägar och järnvägar så att de extra resurser vi nu anslår i planen verkligen går till ökat underhåll och inte bara hamnar i slukhål? 92 Infrastrukturminister (S): Jag tycker att frågan är intressant. Varför uppstår till exempel sprickor i rälsen? Sannolikt är ett av skälen till att vi ser det den mycket tuffa belastningen i järnvägssystemet. Det är kanske läge att påminna om det jag berättat för utskottets ledamöter när jag åkte med det miljonte tåget. Jag gjorde det för att manifestera att det aldrig gått så många tåg på det svenska järnvägssystemet som . Det är trångt på spåren. Det vet alla som har försökt att boka biljetter . Det är trångt för att fler vill åka tåg och fler företag vill skicka gods på tåg för att det är klimatsmart. Men det är trångt. Vi behöver ny kapacitet. I stället går det fler tåg . Det sliter också ned järnvägssystemet mer . Det är just därför som man måste ha förmågan att tänka både här och och sedan. Det gäller att förstå vikten av att prioritera underhåll i det svenska järnvägssystemet men också investeringar i ny kapacitet. Återigen: Vi får betydande bekymmer om vi inte bygger –eller om vi inte satsar på –, Ostlänken –och så vidare. Eller för den delen Norrbotniabanan och . Tillför vi inte ny kapacitet får vi betydande bekymmer i hela svenska transportsystemet. Det gäller inte minst på och Västra stambanan. Man kan inte underhålla sig fram till ny kapacitet. Vi måste underhålla, säkra och stärka det befintliga järnvägssystemet. Det gör vi genom att lägga mer pengar . Men vi måste också se till att vi har förmågan att klara att investera i ny infrastruktur. Det är vad vi gör. Ta Sydostlänken, som går från via ned till ! Den aviserade vi och började lägga in i planen 2018, och i den senaste nationella planen tillför vi ytterligare 2 miljarder. Det blir närmare 4 miljarder. Vi gör det inte bara för att motsvara de önskemål som finns i från eller från i om bättre godskapacitet och förutsättningar att komma ned till och där via sjöfarten ut på världens marknader, utan vi gör det också för att alla inser att det även avlastar . Det är så vi måste se de nya stambanorna; de avlastar både Västra och och tillför ny kapacitet. Det är ett bekymmer att man inte ser nyttan av att bygga mer järnväg och nya stambanor från , från och från . Jag noterar i den här diskussionen att ändå talar om underhåll i egen regi. Jag tycker som socialdemokrat att det vore viktigt att se till att får mer av underhåll i egen regi och att vi återtar den demokratiska kontrollen och på det sättet också får förutsättningar att benchmarka hur marknaden fungerar. Jag har förstått att det har funnits en betydande majoritet mot detta i . Ska jag tolka det som att kommer att ställa krav på sina framtida regeringspartner och om att underhållet ska bedrivas i egen regi? Eller är detta också ett exempel på att i opposition säger någonting men i verkligheten inte ställer ett enda krav på sina blivande samarbetspartier och ? Det är så ni gör med mobilitetspaketet och när det gäller volymen på infrastruktursatsningar. Gör ni det också när det gäller underhåll i egen regi? Jag tycker att det vore intressant och kanske också lite klädsamt om kunde berätta om de ämnar ställa några krav på . har jag inte sett något krav redovisat. 93 (SD): Det hedrar ministern att han ändå ser framför sig att det skulle kunna vara en regering med M, SD och KD . Det är intressant. Vi är såklart också öppna för diskussion med andra. Var det landar får vi se efter valet – precis som vi inte vet var landar. Blir det en ny regering med som spricker? En osanning blir inte en sanning för att den upprepas. Till skillnad från ministern avsätter vi mer pengar för både underhåll och investering. Men, fru talman, efter att ha hört infrastrukturministern tror jag inte att vi får ett bättre underhåll av våra vägar och järnvägar. Jag tror inte att vi får underhållsskulden att minska; den kommer att öka i stället. Vi får inte en effektivare myndighet med högre kompetens, och vi får inte bättre upphandlare. Jag tror inte heller att vi får ett effektivt underhåll i egen regi, för jag tror inte att kommer att fixa något bra förslag på det.