prot · H909113 · 2022-05-13 00:00:00 — Det justerade protokollet utkommer eller som talmannen bestämmer. Talare som vill göra anmärkningar mot snabbprotokollet ska anmäla detta den tredje vardagen efter sammanträdet. § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hennes ledighet –. § 3 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas partigrupp anmält som suppleant i skatteutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald –till § 4 Meddelande om särskild debatt med anledning av rapporten från de säkerhetspolitiska överläggningarna vice talmannen meddelade att på begäran av Socialdemokraternas partigrupp skulle en särskild debatt med anledning av rapporten från de säkerhetspolitiska överläggningarna anordnas . Från regeringen skulle statsminister (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt om säkerhetspolitik krig mot har fördömts av och en nästan enig omvärld. starka solidaritet med står fast. Regeringen tog initiativ till överläggningar med partier för att diskutera det förändrade säkerhetspolitiska läget till följd av krig. Överläggningarna som innefattar alla partier ska analysera förändringar av det säkerhetspolitiska läget till följd av aggression mot , inklusive vilka konsekvenser det får för säkerhetspolitik, särskilt i förhållande till internationella samarbeten. Det finns ett stort värde i att regeringen och partier diskuterar de stora säkerhetspolitiska förändringar som den ryska aggressionen för med sig. I detta allvarliga läge är det viktigt att göra en gedigen analys av dessa frågor. När analysen är klar är det oerhört värdefullt om partier får möjlighet att utifrån den gjorda analysen debattera säkerhetspolitiska läge. Med anledning av att departementsskrivelsen från regeringens säkerhetspolitiska överläggningar med partier presenteras begär Socialdemokraterna en särskild debatt i . § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:479 Interpellation 2021/22:479 Integrationen av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:482 Interpellation 2021/22:482 Ett förbud mot muslimska friskolor av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:483 Interpellation 2021/22:483 Godkännande av odlat kött av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. § 6 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM89 Förordning om geografiska beteckningar för hantverks- och industriprodukter COM(2022) 174 till näringsutskottet § 7 Anmälan om granskningsrapport vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till utrikesutskottet: RiR 2022:9 Vem, hur och varför – Sidas val av samarbetspartner och biståndsform § 8 Svar på interpellation 2021/22:439 om hemställan om undantag från biotopskydd i län 1 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig när och på vilket sätt ministern och regeringen avser att tillmötesgå hemställan om undantag för odlingsrösen och grindöppningar från biotopskyddet i län. i län har inkommit med en hemställan med förslag till ändringar av det generella biotopskyddet i . Förslagen handlar om att ta bort skyddet för odlingsrösen och stengärdsgårdar. Eftersom ärendet fortfarande bereds i har jag inte möjlighet att gå in på vilka ställningstaganden som regeringen kommer att göra i sakfrågan. tar även upp den uppkomna situationen i omvärlden och att krisen i riskerar att påverka den globala livsmedelsförsörjningen vad gäller spannmål som skäl att ändra biotopskyddet och därmed öka förutsättningarna för att säkerställa den nationella spannmålsproduktionen. Jag delar oro över situationen i och de konsekvenser den får för livsmedelsförsörjningen. Regeringen föreslår nu därför ett krispaket på till lantbruket och ett stöd på till yrkesfisket. Paketet bygger på en överenskommelse mellan regeringen och . Med dessa förslag och de åtgärder som har aviserats har regeringen nu presenterat åtgärder för sammanlagt cirka 3,1 miljarder för att stötta det svenska lantbruket och yrkesfisket i denna svåra situation. Biotopskyddet syftar till att bevara värdefulla natur- och kulturmiljöer. Odlingsrösen och stengärdsgårdar i jordbruksmark utgör biotoper som skyddas genom det generella biotopskyddet. Båda är viktiga som livsmiljöer för många arter som är knutna till odlingslandskapet och utgör ofta kulturhistoriska spår från tidigare jordbruksverksamhet. Genom att skydda sådana naturmiljöer förbättras förutsättningarna för att långsiktigt bevara den biologiska mångfalden. Skyddet bidrar också till att uppfyller FN:s konvention om biologisk mångfald och de nationella miljökvalitetsmål som har antagit. Regeringen anser att biotopskyddet är väsentligt för att bevara viktiga inslag av små biotoper i ett odlingslandskap som i allt större utsträckning blir mindre variationsrikt och där arter riskerar att försvinna. Av den nationella rödlistan framgår att av alla rödlistade arter är knutna till odlingslandskapet. Med den regeländring som trädde i kraft kan åtgärder som underlättar för jordbruksverksamhet utgöra särskilt skäl för dispens. analys visar också att –ökade antalet beviljade dispenser där jordbruksverksamhet angivits som skäl. I län fattades –2021 beslut i 166 dispensärenden, varav avslogs. Mer konkret betyder detta att av stengärdsgårdar för vilka dispensansökan inkommit beviljades dispens för . får EU en ny gemensam jordbrukspolitik. Vissa villkor i EU-förordningen rör skydd av landskapselement i odlingslandskapet, som till exempel stenmurar. Regeringen konstaterar att just det allmänna biotopskyddet utgör en viktig komponent för att på ett enkelt och rationellt sätt ska möta kraven på skydd av landskapselement. Enligt för biologisk mångfald till 2030 ska av jordbruksarealen innehålla landskapselement som gynnar en hög biologisk mångfald. Jag kan försäkra att arbetar med den hemställan som i län har överlämnat. har dessutom en kontinuerlig dialog med i ärendet. 2 (C): Tack för svaret, statsrådet ! län är ett av landets viktigaste områden för livsmedelsproduktion. är det ett landskap eller egentligen två landskap, och , med delar som är utomordentligt småbrutna – ett mosaiklandskap. Det är stenbundet med en utomordentligt rik förekomst av biotoper. Detta är väldigt positivt; där delar jag statsrådets syn. omöjliggör strukturen ibland ett rationellt brukande av den viktiga åkermarken. Det uppstår ett motsatsförhållande mellan att bruka och bevara, i all synnerhet som de skyddsvärda biotoperna historiskt har uppstått och uppstår därför att man brukar landskapet för livsmedelsproduktion. Det finns i delar av länet ett mycket stort behov av att rationalisera driften för att den ska kunna utvecklas och bidra till de mål vi har satt upp i både nationell och regional livsmedelsstrategi. Biotopskyddet i sin nuvarande omfattning riskerar då att bli kontraproduktivt. Detta har förstärkts med anledning av den globala kris vi befinner oss i sedan början av detta år då invaderade sitt grannland , med de globala störningar av matproduktion, matförsörjning och handel och den dramatiska kostnadsutveckling detta innebar, inte enbart för livsmedelsproduktion utan för alla former av verksamhet i vårt land och resten av världen. i län, regeringens förlängda arm i länet, har noterat och försökt kvantifiera konsekvenserna av den just nu pågående krisen i världen och slå fast vad den innebär i läns fall när det gäller att kunna bidra till nationell försörjning. Man bedömer att konsekvenserna på kort sikt är mindre skördar, en ökad areal som sätts i träda och sämre underhåll av svårbrukade arealer. Mindre och svårbrukade arealer lämnas obrukade. Det blir nedlagda jordbruksföretag med färre aktiva jordbruksföretagare. Generationsskiften blir svårare. Man sammanfattar behoven som ett ökat behov av rationalisering, vilket i läns fall ofta innebär dispens från biotopskyddet. På lite ser man en minskad livsmedelsproduktion i länet. Detta går stick i stäv med uppsatta mål. Därtill kommer kontraproduktiviteten: Upphör man med driften och livsmedelsproduktionen försämras också förutsättningarna för de biotoper i jordbrukslandskapet vi vill skydda. Det är mot bakgrund av detta som i län har gjort en hemställan till regeringen, , om att få tillämpa nuvarande biotopskydd på ett annorlunda och mjukare sätt – det handlar alltså inte om någon lagändring – för att möjliggöra fortsatt produktion av livsmedel i län, i och på , och därmed kunna vidmakthålla biotopskyddet. 3 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , för en väldigt viktig interpellation! Jag delar fullständigt ingången. Du beskrev det som att det finns ett motsatsförhållande mellan brukandet och bevarandet. Jag håller helt med om att vi måste hitta en balans mellan jordbrukets livsmedelsproduktion och det skydd av den biologiska mångfalden som krävs, för att både målen i vår livsmedelsstrategi och våra miljömål ska kunna nås. Men det är också därför som biotopskyddet fortsatt är viktigt. Det är utformat på ett sätt som skapar möjligheter för den enskilde lantbrukaren att få undantag om skälen bedöms vara berättigade. Som jag nämnde i mitt interpellationssvar har vi en löpande dialog med i län med anledning av denna hemställan, via både e-post och telefonsamtal. Faktum är att det kom in kompletterande underlag från , bland annat när det gäller statistik över ärendehantering, så sent som . Vi arbetar på med den här frågan. är utvecklingen för den biologiska mångfalden och viktiga ekosystem både nationellt och globalt minst sagt oroande, vilket också framkommer med all tydlighet av vetenskaplig rapportering. Jag nämnde i mitt svar bland annat den nationella rödlistan, men jag måste också få referera till den senaste rapporteringen från Ipbes, som presenterade en rapport om tillståndet för världens biologiska mångfald och ekosystem. Där konstaterade man att antalet arter som riskerar att utrotas aldrig under människans historia har varit så stort som . Flera av dessa utgör också en viktig del av viktiga ekosystemtjänster, till exempel pollinering av jordbruksgrödor. I rapporten pekar man också ut fem stora drivkrafter bakom den förlust av biologisk mångfald som vi ser, nämligen förstörda livsmiljöer, att man exploaterar arter genom fiske och jord- och skogsbruk, klimatförändringar, invasiva arter och också föroreningar. Biotopskyddet är ett otroligt viktigt verktyg för att just variationen av livsmiljöer i bland annat odlingslandskapet ska kunna bevaras. Vi ser att hotet mot den biologiska mångfalden i odlingslandskapet inte minskar, trots att vi har gjort en rad insatser. De svenska miljömålen nås inte, och för odlingslandskapet är kanske den största utmaningen just den negativa utvecklingstrenden när det gäller den biologiska mångfalden. I grund och botten delar jag naturligtvis uppfattningen att den svenska livsmedelsproduktionen är otroligt viktig och att jordbruket har en grundläggande betydelse för vår långsiktiga tillgång på bra och säkra livsmedel. Men det är också därför vi tillsammans med under det här året gör stora satsningar för att stötta det svenska jordbruket. 4 (C): Tack, statsrådet, för den fortsatta goda dialogen! Jag börjar där statsrådet slutade: Ja, det var en oerhört viktig signal med drygt 3 miljarder till svensk matproduktion. Min bedömning, fru talman, är att utan den signalen hade väldigt många lantbruks- och livsmedelsföretag redan nu avstått. Detta är ju en biologisk produktion. Den sker inte med klipp från vecka till vecka eller dag till dag, utan det handlar om veckor, månader och år av planering och förmåga att förbereda. Därför var de 3,1 miljarder som tillsammans med regeringen och resten av kom överens om en utomordentligt viktig signal. Tack för det! går vi tillbaka till det som är frågan i min interpellation. Givetvis är den akuta krisen i världen en krydda på detta. Det gjordes en lagändring 2014 kopplat till biotopskyddet. Syftet med den lagändringen var just att skydda biotoperna, vidmakthålla ett landskap som var innehållsmässigt rikt, skydda det som är rödlistat men medge en fortsatt livsmedelsproduktion. Vari består då det kontraproduktiva? Jo, i takt med ökade rationaliseringskrav, som följer av att vi vill ha goda och sunda livsmedel till ett rimligt pris när vi handlar på Coop och Ica, ställs i hela livsmedelsproduktionskedjan ett krav på att produktionen ska ske på ett rationellt vis. Det enskilda lantbruks- eller livsmedelsföretaget ställs inför ett dilemma när en arrondering, en stenmur eller ett odlingsröse utgör ett hinder för en rationalisering. Följden blir att man avstår från att bruka arealen, åkern eller ängen, eller från att beta den. Då växer den igen, och det går fruktansvärt snabbt. Därmed försvinner också förutsättningarna för det vi ville skydda i stenmuren, åkerholmen eller var det nu var, och därmed ökar också antalet rödlistade arter som vi måste värna om. Det är däri kontraproduktiviteten består. Just mot bakgrund av detta och mot bakgrund av att län, med två landskap, och , utgör en särdeles vacker men lite knepig bit i sin småskurenhet, stenbundenhet och rätt svåra arrondering, har gjort denna hemställan. Möjligen har statsrådet missförstått hemställan. Den handlar inte om att ändra lagstiftningen utan om att se över tillämpningen och att låta i län, som är statens och regeringens förlängda arm i den regionen tillämpa lagstiftningen på ett sätt som är i enlighet med vad syftet var när lagändringen gjordes 2014. Därmed skulle man ge både länsstyrelse och livsmedelsföretag en något större frihetsgrad, där syftet är att vidmakthålla både livsmedelsproduktion och mångfalden i biotoperna. Detta är bakgrunden till min fråga: När och på vilket sätt avser regeringen att tillmötesgå hemställan från angående undantag för odlingsrösen och grindöppningar? Jag har förståelse för att beredning pågår och att jag då inte kan få svar. Men jag vill ändå understryka vikten av att det går fort, för timglaset rinner ut snabbt . 5 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , också för tydligheten i det senaste inlägget! Precis som du säger trädde den här lagändringen i kraft . Den hade som syfte att underlätta för jordbruket. Vi har ganska noggrant följt upp hur utvecklingen har sett ut och vilken effekt lagändringen har fått, alltså om den har uppfyllt det gemensamma syfte som ledamoten så förtjänstfullt redogjorde för. Jag tror att jag nämnde en siffra i mitt interpellationssvar, nämligen den som handlade om analys av utvecklingen av antalet dispenser från det generella biotopskyddet för perioden –2017, som presenterades 2018. Det är då en analys som omfattat alla biotoper som skyddas genom det generella biotopskyddet. Då kan vi se att antalet beviljade eller delvis beviljade dispenser med jordbruk som särskilt skäl kraftigt ökade i och med lagändringen för att sedan avta något . Men trots nedgången ligger fortfarande antalet dispenser med jordbruk som särskilt skäl på en betydligt högre nivå efter lagändringen än innan. Därför kan man ändå se att detta har uppfyllt sitt syfte. Jag nämnde också i mitt förra inlägg att vi fick in en komplettering från i län så sent som med deras egen statistik för just perioden –2021 – detta för att kunna följa upp det här. Av det underlaget framgår att av dem som sökt dispens just för odlingsrösen har beviljats dispens. Motsvarande andel för stengärdsgårdar var 65. Det är en bra bild att ha med sig. Detta är en lagändring som verkligen har haft en effekt. Sedan hör jag på ledamotens kunskapsnivå i dessa frågor att jag inte på något sätt behöver redogöra för betydelsen av odlingsrösen vare sig ur ett biotopperspektiv eller ur ett kulturhistoriskt perspektiv. Jag hör att den insikten finns. Sist i detta inlägg ska jag säga: har i dialog med just länsstyrelserna justerat vägledningen för hur biotopskyddet ska tillämpas. Tidsfristen för den lantbrukare som lägger upp nya stenhögar i samband med att en åker jordbearbetas har också förlängts. omfattas en stenhög av biotopskyddet . 6 (C): Jag vill inleda med att säga: Tack för svaret! Tack för en konstruktiv dialog, som jag tror är utvecklande för frågan! Den är seg. Den tar tid. Detta var en av de första som jag satte tänderna i 2006, när jag var ny i . Det var det som ledde fram till en lagändring 2014. Tålamod är en bra egenskap när man jobbar med sådant här. Men kan man säga att omvärlden försätter oss i en situation där det är nödvändigt med brådska – inget slarv men brådska. Det tycker jag också att vi har fått fram i denna dialog. Det har , under ledning av i län, pågått ett konstruktivt samarbete mellan näringarna, och i syfte att tolka lagstiftningen och de rekommendationer som har gett. Den dialogen pågår. Men signalen, fru talman och statsrådet, från har varit: För att vi ska kunna gå vidare behöver vi en politisk styrning. Vi håller oss inom den styrning och den tolkning vi har . Därför är svaret på hemställan extremt viktigt – och i någon mån kanske också den här diskussionen. Bara för att undanröja eventuella missförstånd hos dem som lyssnar på denna diskussion ska jag säga att det inte handlar om att ta bort alla stenmurar eller alla dungar. Det finns ett aktuellt fall som belyser vad detta handlar om. Statsrådets kollega, landsbygdsminister , var på så sent som för sedan. Hon träffade där ett livsmedelsföretag, jordbruksföretag, som på sina marker hade stengärdsgårdar. Det gäller alltså ett enda företag. Det är nästan lika mycket som den totala ansökan för länet handlade om. De skulle behöva göra öppningar i 1,7 av dessa. Tack så mycket för en förstående dialog! 7 Klimat- och miljöminister (S): Det var inte minst väldigt intressant, , att få höra om det långvariga engagemanget och vad det uppenbart har lett fram till och att vi kan följa upp det på detta sätt. Jag delar förtydligande. Nej, det är ingen som tror att vi ska ta bort alla stenrösen eller stengärdsgårdar. Vi ska snarare hitta den viktiga balansen för en livsmedelsproduktion som också blir alltmer ansträngd på grund av situationen i vår omvärld. Det har jag full förståelse för. Jag vill avslutningsvis under just denna interpellationsdebatt – jag är säker på att vi kommer att debattera detta också framöver – understryka att jag naturligtvis kommer att följa upp den fortsatta hanteringen av hemställan, och jag är tillförsäkrad av mina medarbetare på att man arbetar väldigt aktivt med frågan och har löpande dialog med i län och att man räknar med att kunna återkomma med ett besked. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:451 om avräkningar från budgeten för internationellt utvecklingssamarbete 8 Statsrådet (S): har frågat finansminister vilka förändringar av internationella engagemang han avser att ta initiativ till, både på kort och på lång sikt, samt vilka områden och vilka internationella biståndsmottagare han avser att föreslå minskat bistånd till. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag delar helt bilden att svenskt bistånd just nu verkligen behövs och att attack har lett till en fruktansvärd situation i . Vi ser exempel på krigets fasor och människors lidande – även med stora konsekvenser för övriga världen. Det är en självklarhet för att stödja genom att ta emot krigsflyktingar och skicka ekonomiskt bistånd, militärt stöd och olika förnödenheter. Regeringen står fast vid sin målsättning att avsätta av bruttonationalinkomsten, vårt ekonomiska välmående, till internationellt bistånd. Jag skulle också vilja se att fler länder uppfyller FN-åtagandet om att ge av sin bruttonationalinkomst i bistånd, så att vi tillsammans kan komma längre i både det humanitära samarbetet och utvecklingssamarbetet. De kostnader för flyktingmottagandet som avräknas från biståndet är i enlighet med OECD-Dac:s biståndsregelverk, då mottagandet anses vara ett humanitärt åtagande. Det är viktigt att komma ihåg att huvudsyftet med att kostnader för flyktingar är avräkningsbara vad gäller biståndet är att hjälpa människor på flykt. Avräkningar för flyktingmottagande från den svenska biståndsramen har gjorts , och det användes även under det mycket stora flyktingmottagandet 2015. Hur stora kostnaderna för flyktingmottagandet blir 2022 vet vi ännu inte. Därför vet vi inte heller hur mycket som kan räknas som bistånd. Regeringens främsta prioritering för utbetalningstaken, så kallade limiter, har varit att värna det humanitära biståndet och biståndet till de allra fattigaste länderna. Stöd ska bland annat kunna ges till dem som har drabbats hårt av pandemin och av den livsmedelskris som har påskyndats som en effekt av invasion av . Regeringen prioriterar också stöd till FN och står kvar vid ambitionen om en dubblering av klimatbiståndet. Dessa prioriteringar ligger som grund när ansvarig myndighet, Sida, nu får anpassa verksamheten till vilka utbetalningar som kan skjutas fram eller omprioriteras. Omprioriteringarna kommer att få effekt, för svenskt bistånd gör skillnad. I det sammanhanget vill jag påminna om att biståndsramen ökade med 2022 i jämförelse med året innan på grund av uppräkningen enligt bruttonationalinkomsten. Både med och utan avräkningar enligt Dac:s regelverk är fortsatt ett av världens största givarländer. Regeringens prioriteringar och initiativ kvarstår. Genom en stark svensk ekonomi ökar utrymmet inom biståndsbudgeten regelbundet. Därför är det inte uteslutet att verksamhet som berörs av limiter kan få stöd längre fram igen om det är relevant och prioriterat. Hur många flyktingar som kommer till kommer precis som vanligt att påverka hur stora avräkningarna blir i slutändan. Den enprocentsmål bidrar till att både kan ta hand om skyddsbehövande från i och fortsatt prioritera ett internationellt bistånd och utvecklingsarbete som minskar fattigdomen, stärker det multilaterala samarbetet och bidrar till hållbar fred, demokrati och motståndskraft mot auktoritära krafter. 9 (MP): Tack för svaret, ministern, även om det delvis var en sorglig utläggning att lyssna till! I några delar håller jag med biståndsministern, framför allt om att fler länder borde ta sitt internationella ansvar och leverera på det åtagande som finns om av bni till bistånd. Att andra länder inte gör sin del är dock ingen anledning för att inte göra vår del. Att värna det humanitära arbetet är också ett viktigt val. Annars hade det blivit alltför tydligt att för att rädda några från ett ställe, nämligen , måste andra dö – av svält. Men att som nästan bara satsa på humanitärt bistånd för att hålla människor vid liv ger ingen positiv utveckling och hjälper inte till att klara målen i Agenda , vare sig för klimatet eller för något annat. Putins besinningslösa attack på har kastat hela världen in i ett mycket svårt läge. Jag är stolt över att har tagit emot människor som flytt för sina liv från kriget och skickar förnödenheter, material och pengar till . Om det är vi helt överens, och jag hoppas att vi kommer att vara det även framöver så att fortsätter att vara ett land som står upp för asylrätten och mänskliga rättigheter. Det är i fråga om vem som ska betala för den här solidariteten som vår uppfattning skiljer sig tydligt åt, och här tycker vi i att regeringen gör helt fel prioritering. Genom avräkningarna blir största biståndsmottagare egna kommuner, och bara för att det är tillåtet att göra så måste man ju inte göra det. Man hade kunnat hantera detta på annat sätt i budgeten, till exempel genom att ta av överskottet. Så kan man undvika att låta planeten och världens allra mest utsatta ta notan. Vi är inte heller ensamma i vår kritik.