prot · H90984 · 2022-03-18 00:00:00 — Det är därför som man måste göra det regeringen säger, fru talman, nämligen vända på varje sten och sätta intressen först. Men till skillnad från regeringen och dess retorik har och gjort detta, det vill säga vänt på varje sten, satt sig tillsammans med och och lyssnat på dem, satt sig ned med bränslebolagen och även pratat med myndigheter, jurister och experter för att få fram ett förslag som snabbt ska kunna få ned priset vid pump. Det är ett förslag som har likheter med dem som finns i andra delar av just . Delar av det som har föreslagit kommer också att föreslås av andra länder. Det vill säga: Vänd på varje sten, och sätt intressen främst! När det gäller kortad tid är det inte som är det primära problemet, fru talman, utan det är att regeringen vill ha väldigt på sig för att få fram förslaget. Det är nu nedkortat, och bland annat har en remisstid minskats . står finansministern och skakar på huvudet, fru talman, men det är faktiskt vad som har hänt. När regeringen kortar ned remisstiden blir det möjligt för att hantera det så att vi kan få det på plats . Jag vill säga att pensionärer som har jobbat ett helt liv i alltid kommer att tjäna mer med politik än med Socialdemokraternas, för de stora förbättringarna sker för människor som inte har arbetat så mycket. Det är de stora förbättringarna jämfört med Socialdemokraternas förslag. Jag vill också säga ett stort tack till och många andra från som har kommit hit. Jag vet att ni har rest väldigt långt. Ni har stor påverkan på det som sker här inne. Gör er ingen annan bild av hur det faktiskt ser ut! Regeringen har anklagat er för att vara tomma konton, men ni har visat att det långt ifrån är så. Jag tackar finansministern för debatten. 49 (M): Jag är nationalekonom, och då kan man ibland gilla att krångla till saker i onödan. Men man kan också göra saker och ting väldigt enkelt. Jag funderar på hur det kan låta om ett barn till ett socialdemokratiskt statsråd eller en minister ska förhandla om veckopengen där hemma. Då kanske barnet får beskedet: ”Du ska få mer , och ska jag belägga ditt rum med i hyra.” Barnet går och funderar och kommer till slutsatsen: ”Men då har jag ju förlorat .” Men det tycker givetvis inte det socialdemokratiska statsrådet, som troligtvis ser en stor vinst i att agera på det sättet. Det är väldigt svårt att få ihop eller förstå logiken i hur man kan vara nöjd med en situation där man har höjt skatterna så mycket att man är tvungen att fundera över om man måste höja bidragen för att folk ska ha råd att betala skatterna. Kan det möjligtvis uppstå någon form av ineffektivitet eller problem när staten först ska ta in mer pengar än vad folk har råd att betala för att i nästa steg betala tillbaka genom bidrag till befolkningen, som sedan ska betala in det igen genom skatter som är högre än vad de egentligen har råd att betala och sedan få ytterligare bidrag för att ha råd att betala och så ska det fortsätta så? Är det någon som kan tänka sig att det kanske inte blir så effektivt när man gör på det sättet, att det kanske försvinner kronor i onödan till byråkrater och myndigheter någonstans på vägen? Det är ju ändå så att det lättaste sättet att få hushållen att inte lida av väldigt höga bränsleskatter är att helt enkelt sänka dem. Jag har jobbat på och förstår faktiskt inte alls vad menar. Varför skulle det vara inskrivet i EU-lagen att ska ha dyrast bränsle i ? Det är det nämligen inte. 50 Finansminister (S): De som lyssnar på denna debatt kan få ett närmast schizofrent intryck av . Den ena moderaten står och säger att det är lite komplicerat och svårt, medan den andra moderaten säger att det är plättlätt och inga problem. Det är ju två helt olika bilder av verkligheten, men tyvärr tror jag att har mycket mer rätt än i beskrivningen av hur verkligheten ser ut. Jag har presenterat ett stort åtgärdsprogram, på kort sikt för olika insatser för att stötta det svenska folket nu när det är stora prisökningar på bensin, diesel och el. Det handlar om att sänka dieselskatten till EU:s lägsta nivå. Där verkar vi vara överens. Det jag har uttryckt mig lite hårdare om är när man beskriver det som att det går att sänka skatten mer. Det är inte sant, och denna debatt har lite grann visat hur backar runt det. Man kan fundera på om man kan kompensera hushåll på andra sätt, och det är exakt vad vi har föreslagit genom en särskild drivmedelskompensation till hushåll som äger en bil. Om man jämför med temporära skattesänkning ser man att vårt paket faktiskt ger mer pengar till ett genomsnittligt hushåll än vad paket gör. Jag tycker alltså att man ska vara lite flexibel i detta läge och se på vilken väg framåt som ger hushållen mer pengar i plånboken för att hantera denna situation. Sedan måste vi också långsiktigt göra oss mindre beroende av rysk olja och gas i . Detta är viktigt. Kriget har visat att priserna sticker i väg om vi fortsätter att vara beroende på det sätt som vi är. Därför har vi unika tillgångar i , också i form av svensk skog, som gör att vi kan tillverka vårt eget biodrivmedel och göra oss oberoende av . Detta skapar jobb och tillväxt i hela landet, och det är väldigt viktigt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:345 om äganderätten för skogsägare 51 Klimat- och miljöminister (S): Boriana har frågat landsbygdsministern dels om statsrådet anser att har överimplementerat EU:s artskyddsdirektiv och vilka åtgärder statsrådet är beredd att vidta för att inte hindra svenska skogsägare från att bedriva rationellt skogsbruk, dels om statsrådet är beredd att vidta åtgärder, och i så fall vilka, för att försvara den grundlagsskyddade äganderätten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill börja med att säga att det är en problematisk situation som har uppstått, framför allt för att den skapar oro och osäkerhet kring vad som är tillräcklig hänsyn i samband med skogsbruk. Bakgrunden är inte några förändringar i den svenska lagsstiftningen utan nya rättsfall kring EU-reglerna om artskydd som gäller i och hela EU. är ett skogsland, och skogen utgör en ryggrad till mycket i vårt samhälle, både för ekonomin och för klimatomställningen. Det ska inte råda otydligheter om huruvida skogsägare får avverka sin skog eller ej. Därför är det viktigt att vi agerar för att minska den osäkerhet som har uppstått. Den problematik som vi diskuterar är inte ny utan har uppmärksammats av myndigheter och domstolar tillbaka och fanns med som en punkt i januariavtalet. Regeringen tillsatte i enlighet med januariavtalet en utredning . lämnade sitt betänkande till regeringen. I utredningen finns analyser och förslag som rör de frågor som diskuteras kring artskyddet just . Regeringen arbetar nu aktivt med vad som behöver göras både utifrån dom och förslagen i . Detta är ett arbete som regeringen prioriterar högt. Det är regeringens utgångspunkt att det ska vara möjligt att uppnå såväl målen för skogspolitiken som miljömål om levande skogar och ett rikt växt- och djurliv och att leva upp till våra EU-rättsliga och internationella åtaganden. Även skyddet för arter och bevarande av biologisk mångfald är i detta sammanhang ett viktigt allmänt intresse. Regeringen avser mot bakgrund av vad jag sagt att initiera ett antal åtgärder i syfte att minska osäkerheten och hantera den problematiska situation som uppstått. 52 BORIANA (M): Jag ställde min interpellation till landsbygdsminister för att jag anser att skogsbruket är en näring med mycket stor betydelse för landsbygden. Jag tycker fortfarande att landsbygdsministern skulle ha besvarat mina frågor. Det är frågor som oroar många skogsägare som hindras från att bedriva rationellt skogsbruk. Ännu värre är det att regeringen gång på gång ger sig på den grundlagsskyddade äganderätten. Att lägga ansvaret på markägaren att ta reda på vilka arter som finns i skogen och ta hänsyn till varje fågel på individnivå är ett effektivt sätt att frånta skogsägarna rätten att bruka sin egen skog. Men jag tackar miljöministern för svaret. Det är inte som man får ett svar där en representant för regeringen rakt av erkänner att den politik som förs mot skogsägare är helt fel och att bot och bättring är på gång. Det ska miljöministern ha en eloge för. Men vad miljöministern än säger har alla skogsägare fått besked från , och detta besked är tydligt. generaldirektör säger: Det har funnits många oklarheter om hur artskyddsförordningen ska tillämpas, men i och med de vägledande domarna är det tydligt vad som gäller. Men det är också tydligt att detta får orimliga konsekvenser. generaldirektör berättar således för skogsägare att detta får orimliga konsekvenser. Detta kan ses som ett rop på hjälp, eftersom generaldirektören vidare säger att politiken sitter på lösningen. Miljöministern säger att regeringen arbetar aktivt med det som behöver göras. Detta betyder att problemet inte är löst. Detta innebär också att skogsägare kommer att pausa all skogsvård utom röjning och plantering i väntan på ett tydligare besked. Ingen skogsägare vill nämligen riskera att bli åtalad för miljöbrott. Så vad händer när skogsägare avstår från avverkning? Industrin behöver löpande tillgång till virke. Sågverk, bioraffinaderier och andra företag som är beroende av produkter från skogsbruket tvingas stoppa sin verksamhet. Detta kan komma att leda till brist på hygienprodukter, exempelvis toalettpapper. Särskilt nu när produktionen av skogsråvara i har minskat betydligt på grund av krig mot kan bristen på virke och hygienprodukter bli riktigt akut. Konsekvenserna kan bli ännu större än så. Vid brist på produkter från skogen kan handelsbalans vända till underskott, vilket påverkar ekonomi negativt. Med en pågående flyktingkris, enorma behov för upprustning av försvaret och de extrema elpriserna och drivmedelspriserna behöver ekonomi inte några ytterligare bakslag. 53 Klimat- och miljöminister (S): Jag tackar Boriana för en väldigt relevant interpellation. Jag vill dock inledningsvis understryka att frågan om artskyddet och artskyddsförordningen ligger på klimat- och miljöministerns bord. Det är därför det är jag som besvarar interpellationen. Regeringen ger sig inte på skogsägarna här. Det är inte regeringen som har förändrat någonting, vilket jag också var tydlig med i mitt svar. Det som har skett är att det har kommit ett antal europeiska domar på EU-nivå som myndigheten sedan naturligtvis är tvungen att tolka för att se hur detta ska införlivas i det svenska sättet att tolka direktivet. Det var denna tydlighet som kom från och som regeringen också har agerat på. Jag har varit väldigt tydlig med att vi ser att det är en djupt problematisk situation som har uppstått med en oro och en osäkerhet för våra 320 000 skogsägare. Därför har jag också sett till att agera så skyndsamt som en regering någonsin kan göra i ett sådant här fall. Det är något som vi arbetar intensivt med. Regeringen har sagt att vi kommer att ändra i artskyddsförordningen, eftersom det är det som går absolut snabbast, i första hand så att bestämmelserna om artskydd i fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet införlivas var för sig så som de uttrycks i respektive EU-direktiv. Detta kommer att klargöra situationen för skogsägare. De har också uttryckt sin uppskattning över regeringens snabba agerande. Jag kommer också att ge relevanta myndigheter i uppdrag att ta fram vägledningar och strategier för hur de som arbetar i skogen praktiskt ska kunna ta hänsyn till enskilda arter och få ekonomi i sina verksamheter. kommer jag, vilket jag har varit ute och talat om, att bjuda in till ett bredare möte med både skogsnäringen och representanter från den ideella sektorn för att öppet och gemensamt diskutera hur vi långsiktigt ska kunna kombinera naturvård med ett hållbart svenskt skogsbruk. Detta är viktiga frågor, och jag tycker att det verkligen vore önskvärt med en bred samsyn mellan skogsnäringen och representanter för den ideella sektorn kring vägen framåt. En åtgärd som regeringen nu också kommer att vidta och som är på lite är att se över och artskyddsförordningen i de delar som , som jag berättade om i mitt svar, och remissutfallet ger anledning till. Regeringen agerar alltså snabbt. Detta kommer att innebära att svenska skogsägare kommer att kunna känna sig trygga med på vilket sätt de kan avverka skogen. Och detta är ett klart besked. Som jag också sa inledningsvis är den svenska skogen av ytterst stort värde för som land, både ur ett miljömässigt perspektiv naturligtvis och som en tillgång för hela och för svensk ekonomi. 54 BORIANA (M): Jag tackar miljöministern för detta. Hon säger att skogsägare har uttryckt sin uppskattning. Det är inte den uppfattning som jag har fått. De skogsägare som jag har kontakt med hyser djup misstro mot regeringens handlingskraft. De känner sig utpekade, bland annat från , som någon storts potentiella miljöskurkar. Alla skogsägare som jag har haft kontakt med instämmer i att biologisk mångfald är viktig. Det är just skogsägarna som är mest måna om att den ska bevaras. Som ägare bryr man sig om det som man har skapat. Ofta ärvs skogen från en generation till en annan och förknippas med en familjs eller släkts historia. Men skogen ger också försörjning och arbetstillfällen. Detta måste respekteras. Fokus måste ligga på att bevara hotade arter. Man ska sträva efter att minimera skadorna. Men det ska också vara möjligt att bedriva skogsbruk. Det går ingen nöd på fåglarna i de svenska skogarna. finns det faktiskt närmare 15 miljoner fler fåglar än . Jag skulle vilja rekommendera miljöministern att titta på hemsida. Där står det fortfarande, trots allt det som ministern anförde , att om skogsägaren inte har full koll på allt kan begära ytterligare undersökningar och utredningar. Detta riskerar att slå mot just de mindre skogsägarna – ju mindre areal, desto större kostnader per hektar. Mindre aktörer har inte råd att anställa egna utredare eller ekologer. De har inte heller råd att köpa en undersökning för från en miljökonsult. Och om någon mot förmodan skulle ha råd med det skulle kostnaden för utredningen sannolikt överstiga nettointäkten, eftersom en normal avverkning i privatskogsbruket omfattar . Hälften av svensk skogsmark ägs av småägare, och av virket från svensk skog kommer från privat, familjeägd skog. Jag förstår inte: Miljöministern står här och berättar om de goda intentionerna, men de facto ger man sig på de små företagarna. Och varför för regeringen över huvud taget en så landsbygdsfientlig politik? Människor och företag på landsbygden lider redan svårt av de höga drivmedelspriserna och elpriserna. De behöver inte ytterligare regleringar och administrativa bördor. Paradoxalt nog innebär bestämmelser att de stora skogsbolagen – till exempel det statligt ägda , som har stora interna resurser och historiskt även ovanan att avverka hundra hektar på ett bräde – kan fortsätta avverka. Är det verkligen regeringens intention? 55 Klimat- och miljöminister (S): Jag skulle verkligen önska att Boriana lyssnade på vad jag säger. Jag har både i medier och under denna interpellationsdebatt framfört bakgrunden till den tolkning som ansvarig myndighet har tvingats göra med anledning av de EU-domar som finns. Det är naturligtvis inte heller min roll, eller ens möjligt för mig som minister och statsråd i , att gå in och styra vad enskilda myndigheter skriver på sina hemsidor. Det är inte riktigt så det fungerar. För min del handlar det naturligtvis om att ha armlängds avstånd till de självständiga myndigheterna men att använda de verktyg jag har för att undanröja den eventuella osäkerhet eller oklarhet som de nya EU-domarna nu har gett upphov till. Detta gör regeringen på snabbaste möjliga sätt just , med respekt för de lagar och regler som gäller i . Vi går in och ändrar i artskyddsförordningen. Saken kommer att kunna vara klarlagd . Vi ger relevanta myndigheter i uppdrag att ta fram vägledningar och strategier för hur de som arbetar i och med skogen praktiskt ska kunna ta hänsyn till enskilda arter och få ekonomi i sina verksamheter. Jag sa också precis att jag kommer att bjuda in till ett bredare möte med skogsnäring och ideella aktörer, just för att jag och Socialdemokraterna ser vikten av långsiktiga spelregler för viktiga skogsnäring – naturligtvis kombinerat med det så viktiga artskyddet och EU:s naturvårdsdirektiv, som syftar till att hejda förlusten av biologisk mångfald. Skyddet för arter och bevarandet av biologisk mångfald är också ett otroligt viktigt allmänintresse, och de här två delarna måste balanseras mot varandra. Det är det som hela den svenska skogspolitiken går ut på: både det så kallade produktionsmålet, att man ska kunna bruka vår skog, och miljömålet, som inkluderar den biologiska mångfalden. Detta är jämställda mål i den svenska skogspolitiken. Sedan är självklart skyldigheten för den som bedriver skogsbruk att skaffa sig sådan kunskap som behövs för att skydda miljön mot skada viktig. Många markägare har god kunskap om sin skog, det vet vi. Men det behöver också bli tydligare vilken kunskap som krävs vid olika skogsbruksåtgärder. Där nämnde jag också att vi på kortare sikt kommer att se till att den typen av vägledningar och strategier kommer fram och finns för att stötta dem som brukar vår skog. Sammanfattningsvis: Vi värnar den svenska skogen. Vi värnar dess otroligt viktiga miljömässiga uppgift men också den enorma tillgång som den svenska skogen är för som land. Inte minst är den otroligt viktig för att vi ska klara klimatomställningen. När det gäller drivmedelspriserna tror jag att svenskar som bor på landsbygden är betjänta av politiker som inte lägger fram populistiska förslag som är ogenomförbara, som har gjort. 56 BORIANA (M): Vi har en ond cirkel här. Myndigheten skyller på politiken, och ministern hänvisar till att vi har självständiga myndigheter, vilket är sant. Men man ska inte förringa att problematiken uppmärksammades av både och . Inget hände dock. Grundproblemet är att har överimplementerat direktiv från EU. I teorin har vi en regering som säger sig vilja att det ska fungera så smidigt som möjligt för skogsägarna. Förändringar sägs också vara på gång. Men i praktiken har vi fortfarande ett stort hot mot svenskt skogsbruk. krav, som fortfarande gäller, ställer till väldigt stora problem för skogsägarna med höga kostnader och stora administrativa bördor utan att det gynnar vare sig arterna eller den biologiska mångfalden. I den svenska artskyddsförordningen blandar man samman bestämmelser om hotade arter med skydd för fåglar, och så går man betydligt längre än vad EU-lagstiftningen kräver. Man har gjort en så kallad guldplätering av direktivet. Men resultatet ger varken guld eller gröna skogar. Jag vill ställa en sista fråga till ministern, eftersom min talartid snart går ut: Kommer regeringen att införa den ordagranna lydelsen i EU:s fågeldirektiv så att man kan undvika de misstag som gjorts ? 57 Klimat- och miljöminister (S): Jag sammanfattar igen vad jag nu har sagt i flera inlägg. Bakgrunden till den problematik som har uppstått är inte några förändringar i svensk lagstiftning utan nya rättsfall kring EU-reglerna om artskydd, som gäller i och i hela EU. är ett skogsland. Skogen utgör en ryggrad för mycket i vårt samhälle, både ekonomin och klimatomställningen. Därför är det viktigt att vi agerar, vilket regeringen har talat om att man har för avsikt att göra. Vi har gjort detta väldigt skyndsamt. Vi avser att ändra i artskyddsförordningen, i första hand så att bestämmelserna om artskydd i fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet införlivas var för sig. Det kommer att innebära att vi undanröjer den osäkerhet som många skogsägare nu har upplevt. Vi kommer också att ta fram vägledningar och strategier för att stötta skogsägare och dem som brukar och verkar i vår skog. Jag kommer att bjuda in till ett bredare möte med skogsnäringen och representanter för den ideella sektorn för att öppet och gemensamt diskutera hur vi långsiktigt ska kunna kombinera naturvården med ett hållbart svenskt skogsbruk. Det är den socialdemokratiska hållningen, och det är också regeringens hållning. Jag har understrukit detta . Vi kan inte vara populister och köra över våra myndigheter. Som politiker måste vi agera inom de ramar vi har och med de verktyg som står till vårt förfogande – till exempel, som Boriana nämnde tidigare, när det gäller de drivmedelspriser som skenar. Där lade i går fram ett förslag som är fullständigt ogenomförbart och lurar svenska folket att tro att det ska gå att sänka priset vid pump med . Enda möjligheten till att det skulle fungera är om vi skulle bryta mot EU:s energidirektiv, vilket vi inte kan göra som regering. Att göra så tycker jag vore populism. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:367 om den danska dumpningen utanför Falsterbonäset 58 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag har tagit och avser att ta med anledning av den danska dumpningen utanför Falsterbohalvön samt vad min bedömning är av huruvida dumpningen kommer att upphöra. Arbetet med att skydda ekosystem är högt prioriterat av regeringen. Det är av stor vikt att vi samarbetar med våra grannländer om sådant som på ett betydande sätt kan påverka vår gemensamma miljö. Regeringen har tidigare genom min företrädare tydligt framfört synpunkter om brister i underlaget rörande Lynetteholmen och invänt mot valet av dumpningsplats för muddrade massor. Trots detta godkände byggnationen av Lynetteholmen, och de fysiska arbetena har inletts. deltar aktivt i det samråd som fortfarande pågår om projektets gränsöverskridande miljöeffekter. Svenska myndigheter bevakar , utifrån sina expert- och ansvarsområden, bland annat miljöövervakningen av den pågående dumpningen av muddermassor. Den första perioden av dumpning är planerad att upphöra för att återupptas . Uppehållet är planerat av ekologisk hänsyn. Inför kommande dumpningsperiod ska miljöövervakningsprogrammet för dumpningen utvärderas och vid behov justeras. Dumpningens miljöeffekter och miljökontrollprogrammet diskuteras dock också nu under pågående dumpningsperiod. I dessa diskussioner finns de svenska myndigheterna med, men det är den danska Miljøstyrelsen som är tillsynsmyndighet för dumpningen och tillhörande övervakning. Miljøstyrelsen har godkänt nuvarande övervakningsprogram, vilket bland annat anger under vilka förhållanden som dumpningen får ske. Det är också Miljøstyrelsen som ska godkänna eventuella ändringar i programmet. Våra svenska myndigheter informerar kontinuerligt om läget, och jag planerar att tala med mina danska ministerkollegor om projektet i närtid. 59 (M): Jag noterar att vi har en publik här , och för att göra debatten lite mer begriplig och kanske rolig att lyssna på ska jag berätta vad det här handlar om. Jag bor i södra delen av , och det är väldigt nära till . I har man tänkt bygga en konstgjord halvö. För att bygga den måste man ta upp en massa slam och sediment, som det kallas, från havsbotten. Då blir frågan för danskarna vart man ska göra av det här slammet och sedimentet. Var ska man lägga det? Då har de fått den briljanta idén att sedimentet, det vill säga slam och orenheter som man nu muddrar upp från botten, ska dumpas från gräns nere i södra utanför något som heter . Svenska myndigheter har sagt att den här dumpningen av det danska slammet kommer att få negativa effekter på den miljön i . i har regionalt, och även nationellt här i , drivit på regeringen för att regeringen ska kunna stoppa den danska dumpningen så att den inte förstör vår fina havsmiljö. Det är det jag frågar miljöminister om. Vad har hon tagit för initiativ för att med sin danska motsvarighet prata om det här problemet och se till att detta stoppas? Vad har hon gjort innan? Vad tänker hon göra nu? Jag har inte fått något svar på de frågorna, utan det svar som jag har fått är: Jag planerar att i närtid ta kontakt med min danska motsvarighet.