prot · H909127 · 2022-06-09 00:00:00 — När det gäller den ekonomiska tillväxten är till exempel infrastrukturfrågorna oerhört viktiga och finns med i propositionen från regeringen om den regionala fysiska planeringen. Det är oerhört viktiga frågor, framför allt också för de mindre kommunerna i de olika regionerna. Eftersom många kommuner har pendlingsförutsättningar till storstadsregionerna och till stora kommuner behöver det kunna byggas bostäder så att man ska kunna bo i dessa kommuner och pendla till storstadsregionerna, där det i högre grad kan finnas arbetstillfällen. Det finns alltså många positiva effekter av att ha regional gemensam fysisk planering i länen. En annan effekt av det hela är att länet får en styrka gentemot stat och regering när det gäller att få till infrastruktursatsningar i det egna länet. Man har ju bättre förutsättningar om alla kommuner går ihop och jobbar med en gemensam målsättning och kan presentera förslagen. Den regionala översiktsplanen ska , enligt förslaget, inte alls påverka beslutanderätten för kommunerna, utan det är kommunerna som fortsättningsvis väljer vad som ska byggas, vilket är oerhört viktigt att ha med sig i det här sammanhanget. Det handlar inte om att regionerna numera tar över besluten om vad som ska byggas i kommunerna. De mindre kommunerna får också bättre förutsättningar med det här förslaget, eftersom man kanske inte alltid har den kompetens och de resurser som behövs när det handlar om att skapa förutsättningar för både infrastruktur och bostadsbyggande. Där kan man som en mindre kommun få mycket användning av den regionala fysiska planeringen. Vi ser alltså många positiva effekter av detta. Vi har tyvärr sett en utveckling där bara tillsammans med län har ingått i den regionala fysiska planeringen, och även . Men vi ser inga förutsättningar just nu för att pusha på alltför hårt i den här frågan. Vi vill se vilka förutsättningar systemet ger och kunna utvärdera det i större utsträckning innan vi går vidare med att pusha på för att fler län ska gå ingå i framtida regional fysisk planering. Av det skälet har ställt sig bakom propositionen i sin helhet. Vi har ett särskilt yttrande där vi skriver att vi ser att det finns stora förutsättningar för fler län framöver att ingå i den regionala fysiska planeringen, men att vi anser att man inte behöver lagstifta om att fler län ska ingå. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till propositionen. 95 (C): har inga reservationer, utan vi ställer oss bakom förslaget att göra till den tredje region som tillåts vara regionplaneorgan vid sidan om och . tar ställning för regionplanering men anser att initiativet, som i det här fallet, måste komma från regionerna själva, det vill säga underifrån. Ansökan bör ske i så stor enighet som möjligt. Så är det i det här fallet, även om vissa kommuner när de gavs tillfälle att yttra sig ändrade sin inställning till förslaget och yttrade sig negativt. Som Hallandsriksdagsledamot välkomnar jag beslutet. har drivit ett hårt lobbyarbete för att få behålla regionen och det regionala självstyret inom sina nuvarande gränser. Det har varit framgångsrikt. Det blev inga storregioner, trots att en utredning föreslog det. Då var det en fråga om att dela och låta det ingå i två eller kanske till och med tre storregioner. Att låta länet som helhet bli en del av det redan stora var ett annat alternativ som diskuterades. Men så blev det alltså inte, och det är vi glada för. Förutsättningarna är ändå utmanande med två eller kanske till och med tre kommuner som berörs av arbetsmarknadsregionen . En av kommunerna, min egen hemkommun, har dessutom ett medlemskap i kommunalförbund. En annan kommun är en bruksort och en inlandskommun. En tredje är en kommun som bara skiljer från . Men hela är en del av ett växande . Vi har ett regioncentrum som har såväl högskola som ett länssjukhus och en närvaro av Försvarsmakten. utmaningar ligger i att stärka och binda samman de sex kommunerna och att ta hänsyn till varandras skilda förutsättningar och tillhörigheter. Det är ett län som växer med stora och små företag, har en god ekonomi och bra socioekonomiska förutsättningar att fortsätta att växa. Om regionplaneringen blir en framgång för hänger på oss hallänningar själva. Jag ser fram emot att efter mina som riksdagsledamot återvända hem och kunna delta i det arbetet. I det här sammanhanget måste det framhållas hur viktigt det är att uppträda i enighet gentemot regering, riksdag och de myndigheter som styr över hur vårt län kan utvecklas. Det måste också i det här sammanhanget påpekas att i sin nationella plan måste prioritera åtgärder som främjar framkomligheten och hastigheten längs vår pulsåder . Det är framför allt åtgärder utanför vårt eget län i , mellan och , det vill säga utanför . Det är mötesspår som måste till norr om och en utbyggd bangård i . Det är en framgångsfaktor om man vill öka inflyttningen och planera för fler bostäder att enas om prioriteringarna, att kunna ge och ta mellan kommunerna, att lyssna till medborgarna och vara tydlig utåt. Varje halländsk kommun ska kunna bidra och vinna på att delta i arbetet med en regionplan som förväntas stå färdig 2026, förutsatt att fattar beslut om bifall till propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 18 Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål betänkande 2021/22:CU26 Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål (prop. 2021/22:189) 96 (SD): Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål heter alltså propositionen som vi nu ska debattera. I mycket korta drag handlar den om hur en rättslig prövning ska genomföras och vilken domstol eller annan myndighet som blir behörig när det finns ett internationellt inslag. I stort är detta bra, och det är välkommet att det nu blir förtydligat. Vi motsätter oss alltså inte på något sätt själva propositionen men anser att den kunde ha varit bättre. Det är kanske det faktum att den sittande regeringens dagar nu är räknade, och att det därför är bråttom att få igenom så mycket som möjligt innan valet, som gör att förslaget inte tar någon hänsyn till remissinstansernas önskemål. Det blir inte alltid bra när man lägger olika lagar som ett lapptäcke på varandra. Kommuner och Regioner har i sitt remissvar efterfrågat bättre riktlinjer men har inte fått gehör för sitt önskemål. Man kan misstänka att tidsbristen, när valet nu närmar sig, är påverkande. Det blir det enskilda barnet som drabbas av bristen på riktlinjer för hur lagen ska tolkas av socialnämnderna. Regeringen väljer dock att bortse från Kommuner och Regioners remissvar. Flera remissinstanser trycker också på barnperspektivet. ifrågasätter till exempel hur det säkerställs att ett barns uppfattning kommer till uttryck i beslutsprocessen. Risken finns enligt tingsrätten att det först vid tillämpningen kommer fram vilka nationella regler som bör finnas. Just detta med hur barn ska komma till tals tas också upp av Föreningen i , VBU, i deras remissvar. Där lyfter VBU bland annat fram problematiken med att barn inte alltid säger det som de faktiskt vill. Det får aldrig bli så att man tar ifrån barnen rätten till en förälder, enbart utifrån vad som barnet sagt utan att förstå konsekvenserna av sitt yttrande. Det bör vara barnets vilja och uppfattning som ska styra, och inte barnets uttryckta ord. Barn ska få komma till tals. Det är då extra viktigt att deras ord inte får en annan betydelse än deras egentliga uppfattning. För barn har oftast ett annat ordförråd och ett annat sätt att uttrycka sin vilja. Därför måste barns vilja vara styrande snarare än deras val av ord och uttryckssätt. Alla lagar som vi har beslutat om ska följas upp. Vi har en särskild önskan i vår följdmotion om att ta hänsyn till barnperspektivet vid en uppföljning. Tyvärr var det inget som fick gehör under beredningen, vilket vi givetvis beklagar särskilt ur ett barnperspektiv. Jag vill dock som avslutning skicka med en uppmaning till regeringen, trots att önskan om en uppföljning med barnperspektiv ser ut att falla. Jag hoppas att den kommande regeringen har barnperspektivet i åtanke i den kommande uppföljningen. Låt barnperspektivet vara en del av uppföljningen, och glöm inte bort att det faktiskt är barnets välmående det ytterst handlar om. Jag yrkar bifall till reservationen. 97 (S): Vilken ära att få vara sist ut i den här torsdagens debatter! I EU har man alltså antagit en ny förordning när det gäller frågor om äktenskapsskillnad, föräldraansvar och internationella bortföranden av barn. Den är en omarbetning av versionen , så det här är inte något helt nytt. Men förordningen är alltså uppdaterad och moderniserad, och det är det som föranleder oss att uppdatera den svenska lagstiftningen. Förordningen innehåller, som föregående talare sa, regler om vilken medlemsstats domstolar eller andra myndigheter som är behöriga att pröva frågor av det här slaget med en internationell anknytning. Den nya förordningen syftar till att stärka barns och föräldrars rättssäkerhet, förbättra tillgången till en rättslig prövning och effektivisera förfarandet. Alla vinner ju på att till exempel vårdnadstvister går fortare. Alla avgöranden om föräldraansvar görs direkt verkställbara i andra EU-länder. Det blir förbättringar gällande informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter, vilket underlättar domstolarnas handläggning och kan förbättra beslutsunderlagen. Jag vill särskilt lyfta att det införs en skyldighet för domstolen att låta ett barn uttrycka sina åsikter och att beakta åsikterna i förhållande till barnets ålder och mognad. Det här kan också göras utan att föräldrars tillåtelse behövs. Detta är något som stämmer överens med den i relativt nya lagstiftningen på området när det gäller inhemska ärenden om vårdnad, boende och umgänge. I och med detta stärks barns egen möjlighet att berätta om sin situation – något jag tycker är väldigt angeläget. Här går också det svenska förslaget längre än vad minimiförslaget från EU anger. Vi ger alltså barn större rätt i de här ärendena än vad EU tycker att vi behöver göra. Utifrån den reservation som har i ärendet gällande tydligheten i regelverket kan man läsa i regeringens proposition att information om ny lagstiftning är något som Domstolar och arbetar med. Information om verkställighet av utländska avgöranden finns tillgänglig på Domstolars webbplats. Jag skulle alltså inte säga att det här är ett ärende som regeringen har hastat fram för att bli klar före valet, utan om man läser propositionen ser man klart och tydligt att det finns svar till sådant som lyfts av några remissinstanserna. och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd tar fram handläggningsstöd för socialnämnderna, och Europeiska rättsliga nätverket tar fram en handbok om den nya förordningen. Allt detta sammantaget kan man anta kommer att fylla behoven av kunskap på området för alla berörda. Vi anser att förslaget från regeringen är väl avvägt, och jag vill därför yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 19 En effektivisering av tillsyn betänkande 2021/22:CU32 En effektivisering av tillsyn (prop. 2021/22:149) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 20 Stärkt integritet i idrottens antidopningsarbete betänkande 2021/22:KrU10 Stärkt integritet i idrottens antidopningsarbete (prop. 2021/22:139) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 21 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:254 Infektion med ett visst orthopoxvirus och ändring i smittskyddslagen Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förkortas . § 22 Anmälan och omedelbar hänvisning av förslagspunkt i proposition till utskott Tredje vice talmannen meddelade att det hade inkommit ett rättelseblad med ytterligare en förslagspunkt i proposition 253 Extra ändringsbudget – Retroaktivt sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk. Motionstiden för propositionen skulle gå ut . Kammaren biföll talmannens förslag att förslagspunkt 4 i propositionen skulle hänvisas till finansutskottet. § 23 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2021/22:539 Tillgängligheten till särläkemedel av (SD) till socialminister (S) § 24 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1685 Samråd gällande reviderad GMO-lagstiftning av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1686 Våld och hot mot personal i förskolan av (L) till statsrådet (S) 2021/22:1687 Lärarutbildningen och minoritetsspråk av (L) till utbildningsminister (S) 2021/22:1688 Nordiskt transportsamarbete av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1689 Åtgärder mot den privata skuldsättningen av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1690 Smuggling och oredovisad försäljning av hundar av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1691 Smuggling och oredovisad försäljning av hundar av (SD) till finansminister (S) 2021/22:1692 Brist på kemikalier för vattenrening av (M) till klimat- och miljöminister (S) 2021/22:1693 Modern växtförädling av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1694 Statsråd och spridning av vilseledande information av (SD) till statsminister (S) 2021/22:1695 Granskning av konkursförvaltares arvoden av (L) till justitie- och inrikesminister (S) § 25 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2021/22:1647 Svenskt deltagande i mottagning i av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1646 Företagsstöd mot cyberattacker av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1660 Stölder av båtmotorer av (M) till justitie- och inrikesminister (S) av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1657 Optikerbranschens roll i ögonsjukvården av (C) till socialminister (S) 2021/22:1648 Lustgasanvändning bland unga i Järva och av (S) till socialminister (S) 2021/22:1654 Hot om re-monopolisering på börsmarknaden av i (M) till statsrådet (S) 2021/22:1655 Karriärvägledning för individ och samhälle av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1653 Jämställda sponsringsregelverk av Per Åsling (C) till finansminister (S) 2021/22:1658 Covid-19-vacciner i ett längre perspektiv av Acko Ankarberg (KD) till socialminister (S) 2021/22:1659 Frihandelsavtal mellan och av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1656 Spetsutbildningarnas framtid av (L) till statsrådet (S) 2021/22:1652 Teknikprogrammet och högskolebehörighet av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1651 Utflyttning av trålgräns på prov av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1663 Sanktioner mot de styrande i av (KD) till utrikesminister (S) 2021/22:1661 Sekulära krafter i av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1664 UD:s samarbete med av (SD) till utrikesminister (S) § 26 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med § 16 anf. 89 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot § 3 Anmälan om ersättare för statsråd § 4 Anmälan om kompletteringsval § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2017–2021 betänkande 2021/22:FiU42 (Beslut fattades under § 15.) § 8 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen betänkande 2021/22:SkU28 1 (S) 2 (M) 3 (SD) 4 (C) 5 (V) 6 (KD) 7 GULAN AVCI (L) (Beslut fattades under § 15.) § 9 Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk betänkande 2021/22:SkU29 8 (M) 9 (SD) 10 (KD) 11 (L) 12 (S) 13 (M) replik 14 (S) replik 15 (M) replik 16 (S) replik 17 PER ÅSLING (C) 18 (MP) (Beslut fattades under § 15.) § 10 Redovisning av skatteutgifter betänkande 2021/22:SkU30 (Beslut fattades under § 15.) § 11 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 2021/22:SkU33 (Beslut fattades under § 15.) § 12 En ny lag om företagsrekonstruktion betänkande 2021/22:CU22 19 (C) 20 (S) (Beslut fattades under § 15.) Den sociala pelaren och minimilöner 22 (M) 23 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 24 (M) 25 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 26 (SD) 27 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 28 (SD) 29 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Tillgång till läkemedel mot cystisk fibros 30 (C) 31 Socialminister (S) 32 (C) 33 Socialminister (S) 34 (V) 35 Socialminister (S) 36 (V) 37 Socialminister (S) Rätten till personlig assistans 38 (KD) 39 Socialminister (S) 40 (KD) 41 Socialminister (S) Utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden 42 (L) 43 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 44 (L) 45 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 46 (MP) 47 Socialminister (S) 48 (MP) 49 Socialminister (S) Den svenska modellen och EU-förslaget om minimilöner 50 (S) 51 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 52 (S) 53 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Förenklad tillståndsprocess för gruvdrift 54 (M) 55 Näringsminister (S) Åtgärder mot felaktiga pensionsutbetalningar 56 (SD) 57 Statsrådet (S) Insatser för ökat kvinnligt företagande 58 (C) 59 Näringsminister (S) 60 (KD) 61 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Utländskt ägande i svensk välfärd 62 (S) 63 Socialminister (S) 64 (M) 65 Socialminister (S) Energipolitiken och statliga företags opinionsbildning 66 (SD) 67 Näringsminister (S) 68 (S) 69 Näringsminister (S) Nollvision för undernäring hos äldre 70 (M) 71 Socialminister (S) 72 (SD) 73 Socialminister (S) 74 Statsrådet (S) 75 (S) 76 Statsrådet (S) 77 (M) 78 Näringsminister (S) 79 (SD) 80 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) Förebyggande arbete mot barnfetma 81 (M) 82 Socialminister (S) Utländskt ägande i SAS 83 (SD) 84 Näringsminister (S) Näringsministerns uttalande om kärnkraft 85 (M) 86 Näringsminister (S) § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU23 Validering för kompetensöverföring och livslångt lärande JuU21 Tillfälligt omhändertagande av villkorligt frigivna och skyddstillsynsdömda JuU54 Åtgärder mot personer som blockerar vägar KrU11 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU42 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2017–2021 SkU28 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen SkU29 Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk SkU30 Redovisning av skatteutgifter SkU33 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden CU22 En ny lag om företagsrekonstruktion § 16 Tryggare bostadsrätt betänkande 2021/22:CU24 87 (S) 88 (C) 89 (M) 90 (KD) 91 (L) (Beslut skulle fattas .) § 17 Regional fysisk planering i betänkande 2021/22:CU25 92 (V) 93 (S) 94 (SD) 95 (C) (Beslut skulle fattas .) § 18 Ökad rättssäkerhet och snabbare verkställighet i internationella familjemål betänkande 2021/22:CU26 96 (SD) 97 (S) (Beslut skulle fattas .) § 19 En effektivisering av tillsyn betänkande 2021/22:CU32 (Beslut skulle fattas .) § 20 Stärkt integritet i idrottens antidopningsarbete betänkande 2021/22:KrU10 (Beslut skulle fattas .) § 21 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid § 22 Anmälan och omedelbar hänvisning av förslagspunkt i proposition till utskott § 23 Anmälan om interpellation § 24 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 25 Anmälan om skriftliga svar på frågor § 26 Kammaren åtskildes .