prot · H909121 · 2022-05-31 00:00:00 — Det framstår som omöjligt för länsstyrelserna att navigera för att kunna fatta liknande beslut över landet med dessa föreslagna lagstiftningar, där det finns många olika undantag och faktorer att ta hänsyn till i varje enskilt fall, varför väljer att avstyrka propositionen i dess helhet och be regeringen att återkomma med ett nytt förslag där strandskyddet görs om i grunden. Jag vill därför yrka bifall till reservation nummer 3. När man jämför propositionens förslag med hur ett antal berörda remissinstanser har kommenterat utredningens förslag är det inte några stora förändringar som har kommit till stånd. Så här skriver i sitt remissvar på utredningens förslag: ”Grovt förenklat kan man säga att problemet är att man inte orkar göra upp med nuvarande system, utan bara inför fler undantag till gällande huvudregel, som är att det är förbjudet att uppföra nya bostäder eller andra anläggningar närmare vattnet än . Är då inte fler undantag en bra sak som gör systemet mer flexibelt? försök att liberalisera strandskyddet har gjort systemet svårare och mer godtyckligt. Bäst vore att ta ett nytt omtag istället för att försöka lappa och laga i ett system som är obegripligt. Det går att skriva böcker om alla närmast bisarra strandskyddshistorier där diken har lagt en död hand över mindre byar eller där dåligt klippta gräsmattor kan leda till att dispositionen över den egna tomten fråntas markägaren.” delar den bild som beskrivs, nämligen att regelverket blir oförutsägbart och ohållbart. Ytterligare en aktör som haft åsikter om utredningen är Kommuner och Regioner, en tung remissinstans då varje vatten som berörs av strandskyddsfrågan finns i en eller flera kommuner. De skriver: ”Det grundläggande nytänkande som behövs för att strandskyddssystemet ska kunna bli en integrerad del av den fysiska planeringen enligt (PBL) med utrymme för anpassning till lokala förhållanden, god balans mellan exploatering och bevarande och hänsyn till total samhällsnytta, saknas fortfarande. Regelverket kommer inte att kunna förändras i grunden om det inte också ifrågasätts i grunden.” I de delar där propositionen skiljer sig från utredningsbetänkandet tycks det vara åt ett sämre håll gällande möjligheterna att utveckla strandnära, i synnerhet på ett förutsägbart sätt. En av de saker som tidigare tolkats onödigt strikt i våra ögon är i vilka fall en väg kan anses vara en sådan barriär som bryter strandskyddet. Även pekar på otydligheten i att ange väg som ett skäl för att upphäva strandskyddet. Praxis med den skrivningen har blivit att det ska vara en stor, asfalterad väg som har vägmarkeringar, det vill säga i princip målade streck. Detta finns inte i samma grad ute på landsbygden, och det är ju främst där vi vill se möjlighet till utveckling. Precis som LRF menar även vi att en mindre väg har samma barriäreffekt som en större, så på andra sidan en allmän väg – alltså en väg som är öppen för allmän trafik – bör det inte råda strandskydd. Propositionen har inte tagit hänsyn till det förslag som bland andra LRF ger om hur man kan förtydliga för att slippa hamna i otaliga rättstvister om vad som är en väg som kan bryta strandskyddet. Därutöver lyfter flera kommuner upp att förslaget inte ändrar strandskyddet i grunden. Man är rädd för långa handläggningstider och hyser oro för hur de nya reglerna kommer att hanteras i praktiken när länsstyrelserna ska ta ställning till ansökningar om att upphäva strandskyddet i olika områden. När utredningen presenterades var positiva till utredningens ansats. Tyvärr har man i många fall valt en annan väg i propositionen och inte tagit hänsyn till tunga remissinstansers synpunkter. vill att strandskyddet görs om i grunden. Strandskyddet för små sjöar och vattendrag upp till 2 meters bredd ska som grundregel tas bort. Vid särskilt värdefulla miljöer ska möjligheten att införa strandskydd naturligtvis finnas kvar, men det finns även annan lagstiftning som i sådana fall kan vara mer lämplig att använda än det trubbiga strandskyddsinstrumentet. Kommunerna måste få ett större mandat för hur utvecklingen längs sjöar och vattendrag ska se ut, och det lokala inflytandet måste stärkas. Sammanfattningsvis vill vi se en mer rättssäker och tydlig lagstiftning där markägaren enklare kan förutse om en tänkt åtgärd kan vara möjlig eller inte. Sammantaget landar detta i att ser behovet av att regeringen återkommer med ett nytt förslag som bättre möter vad som faktiskt beställdes i regeringsuppdraget till utredaren, nämligen att ”strandskyddet görs om i grunden” och att det ska bli ”betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden”, vilket vi anser att propositionen i många fall missar. Utöver det jag nämnt tidigare skulle det även föreslås åtgärder som ökar lokalt inflytande, vilket vi inte kan utläsa att propositionen innehåller. Strandskyddet tar heller inte någon hänsyn till platsens förutsättningar. Om man till exempel vill bygga ett hus högt uppe på ett berg och inte kan nå stranden på annat sätt än via sjön är inte det ett problem för flora och fauna och inte heller för människan, som ändå bara kan nå stranden via sjön. Huset i sig stör alltså inte. Man behöver kunna få göra bedömningar utifrån till exempel topografi, det vill säga just den platsens tillgänglighet och förutsättningar. Och där är det kommunens egna kunskaper som måste få verka. Lokalkännedomen är jätteviktig. Om jag slutligen ser till min egen hemkommun , fru talman, har vi det utvidgade strandskyddet som på mycket stora arealer är utvidgat . Vi har cirka 70 000 gästnätter vid våra vatten, som är riksintressen då de är en del av . Här lägger man alltså en död hand över stora områden för byggnation. Men turisterna som kommer har full möjlighet att gå och trampa ned. Där skulle skyddet för stränderna kunna bli bättre om man hade ett vakande öga på vad dessa turister gör. Många sköter sig, men inte alla. Boende i ett hus ser mer vad turisterna gör i form av eldning och användande av naturen som både toalett och skräpkorg än vad man gör från ett hus som ligger längre bort. Detta skulle vara ett skydd för stranden snarare än ett problem. Man bosätter sig på landsbygden av en anledning. Då är man också generellt mer rädd om sitt närområde och förstår hur det ska bevaras. I staden får man bygga på vattnet. På landsbygden ska allt bevaras. Därmed ger man inte förutsättningar för utveckling och en levande landsbygd – om man nu inte gör om strandskyddet i grunden. 58 (C) replik: Jag tackar för hans inlägg. Jag tycker att det är väldigt positivt att uttrycker sig så välkomnande kring utredningens förslag och att han i grunden tycker att det finns mycket bra där. Om man tittar på hur den faktiska slutliga lagstiftningen ser ut ser man att det finns en hel del som är betydligt bättre, men de försämringar som låter påskina finns är lite svårare att hitta. Ett exempel på förbättring är att vi stärker markägarnas möjligheter att faktiskt på eget initiativ skicka in en ansökan. hade de kunnat skicka in en ansökan till kommunen för att testa gentemot de nya strandnära utvecklingskriterierna. Ledamoten pratar om områden med utvidgat strandskydd. Till skillnad från utredningen har vi sett till att man möjliggör inrättande av så kallade strandnära utvecklingsområden även i områden där det finns utvidgat strandskydd. Det skulle kunna vara en stor möjlighet, inte minst för , och flera andra delar av landsbygden där det finns ett utökat strandskydd. Det är också betydligt skarpare formuleringar kring de delar som ska skärpas. Det är också intressant att ledamoten pratar om att man är kritisk till lagstiftningen på grund av att vi lappar och lagar. Ändå lyfts till exempel allmänna vägar fram, vilket är en del i att förändra och lappa och laga i lagstiftningen. Där finns det tyvärr inget beredningsunderlag. Därför kunde vi inte gå fram med något konkret förslag där. Men det står vilken regering som helst fritt att återkomma med ett förslag där, vilket vi gärna ser. Däremot är jag intresserad av att få höra en annan sak. Jag vet att ledamoten är engagerad i våtmarker. Men ni avstyrker förslaget om att upphäva strandskyddet kring våtmarker, . 59 (KD) replik: Vi är eniga om väldigt mycket av det som utredningen kom fram till; det är helt klart. Och vi skulle ha kunnat göra detta till en betydligt bättre produkt. Jag är ganska säker på att om , jag och några andra hade suttit och pratat skulle vi ha kommit betydligt längre än de partier som har arbetat fram denna proposition. Jag välkomnar att vi efter valet sätter oss ned för att få en lösning på detta där vi verkligen gör om i grunden. Det tror jag nämligen är något som och egentligen önskar. Jag är ganska säker på att och hade velat gå längre än vad man har gjort här. Jag kom just att tänka på att inte är kvar efter valet. Men jag tror att vi skulle kunna komma betydligt längre än så här med hennes efterträdare. När det gäller våtmarker har vi en enig miljömålsberedning som har kommit fram till att strandskyddet runt våtmarker bör tas bort. Där finns det en bred enighet, och det tror jag att vi skulle kunna få igenom. Men då skulle det vara fritt från alla dessa delar. Precis som vi tidigare hörde säga i sitt inlägg: När vi ser till helheten och till allting, då ser vi att det ändå är bättre att be regeringen – vilket vi gör i reservation 3, som jag yrkar bifall till – göra om och göra rätt och komma tillbaka så att vi kan göra detta betydligt bättre. Och, som sagt: Jag tror att både och jag skulle vara betydligt mer nöjda om vi hade satt oss ned och förhandlat än om hon hade förhandlat med Socialdemokraterna och . 60 (C) replik: Jag tackar för svaret. och står nog nära varandra när det gäller synen på strandskydd och kommunalisering och att stärka kommunernas makt. Men å andra sidan finns det andra i den konstellation som ser framför sig som kanske inte har riktigt samma inställning till att slopa det generella strandskyddet och ge makten till kommunerna, så det kanske inte är riktigt så enkelt att göra om helt från grunden som låter påskina. Men jag ser verkligen fram emot att se hur denna fråga kommer att gå vidare. Precis som ledamoten pratar om finns det ett väldigt brett stöd för att upphäva till exempel strandskyddet kring anlagda vatten och kring våtmarker. Men jag tycker att det är genuint synd att man väljer att avstyrka hela propositionen i stället för att faktiskt se detta som steg på vägen. skulle vilja gå längre, men här finns konkreta förslag som faktiskt upphäver strandskyddet här och . skulle man upphäva strandskyddet i stora delar av landet. Visst kan man vilja gå längre. Det har jag full respekt för. Det vill också. Men man kommer ändå inte ifrån att det lagförslag som vi har på bordet innehåller förslag som om de genomfördes skulle göra skillnad inte minst för våtmarker här och . blir jag lite lagstiftningsteknisk, men i propositionen tar vi förslag för förslag. Vi hade kunnat hantera våtmarkerna för sig. Det finns beredningsunderlag kring hur detta upphävande skulle påverka. Det finns absolut inget hinder om det finns en majoritet, vilket man ser att det finns om man läser de särskilda yttrandena, för att upphäva strandskyddet kring våtmarker. Men för att man på totalen tycker att det är dåligt, eller för att man vill markera gentemot och andra partier, upphäver man detta trots att man faktiskt skulle kunna göra en reell skillnad här och för ett antal lantbrukare i landet. Det beklagar jag. 61 (KD) replik: Det gläder mig att ser att vi har väldigt många likheter och ser att vi tillsammans absolut skulle kunna hitta en lösning som skulle bli betydligt bättre än denna produkt och där vi verkligen skulle göra om i grunden, så som det stod i beställningen. säger att vi här skulle ta bort strandskyddet i stora delar av landet. Det beror kanske lite grann på hur vi vill tolka propositionen. Ja, i vissa delar lättar man på det. noterar vi att inte minst roll stärks betydligt. Som jag uppfattade anförande vill man ge kommunerna betydligt mycket större makt än de har . Det är i alla fall så jag uppfattade hennes inlägg. Det stöder vi absolut. Man måste ha den lokala förankringen. Jag tog kommun som ett exempel tidigare. För ville vi bygga ett antal nya bostäder i en kommundel där det verkligen fanns ett stort behov. Vi hittade en plats, men det blev stopp på grund av strandskyddet och det rörliga friluftslivet. Problemet var att det där verkligen inte var något rörligt friluftsliv, för det var ingen som kunde ta sig dit. Det var så tätt och igenväxt att det var helt omöjligt att ta sig fram. Efter sju sorger och åtta bedrövelser lyckades vi ändå nå fram, och vi klarade av att få fina och attraktiva boenden på landsbygden. Det är dit vi måste komma. Vi måste hitta lösningar som verkligen gör skillnad på riktigt, så att vi gemensamt kan utveckla landsbygden och få fler attraktiva boenden. Det är det som gör att vi kan få ut mer folk på landsbygden, vilket vi behöver. Jag ser alltså fram emot, även om inte är kvar efter valet, ett samarbete med eftersom vi har en gemensam syn på detta och att vi kommer att hitta en lösning där vi gör om strandskyddet i grunden. 62 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 10 och säga att vi står bakom utskottets förslag att avslå regeringens förslag. Strandskyddet är viktigt för att värna den biologiska mångfalden och allmänhetens tillgång till stränder, men dagens utformning av strandskyddet fungerar inte bra och hindrar byggande och landsbygdsutveckling. Strandskyddet måste bli mer flexibelt och bättre anpassat efter de lokala förhållandena. I områden med lågt exploateringstryck finns goda möjligheter att mjuka upp strandskyddet utan att detta motverkar naturvården och friluftslivet. behöver ett strikt strandskydd fortsätta att tillämpas i områden där exploateringstrycket bedöms som mycket högt eller där andra hänsyn behöver tas. Vi från Liberalerna ser många bitar som är bra i regeringens förslag, och vi hade kunnat gå med på dem och ställa oss bakom dem. Ett exempel är strandskyddets slopande vid våtmarker. När det gäller glesbygd och landsbygd och små sjöar på mindre än samt smala vattendrag hade strandskyddet mjukats upp med detta förslag. Även förslaget om strandnära utvecklingsområden hade haft stor betydelse för landsbygdskommuner. Vi i Liberalerna hade kunnat acceptera mycket i regeringens förslag under förutsättning att man hade lyssnat in även Liberalerna och våra förslag på förbättringar. Låt mig nu nämna tre av de fyra förslag som vi har lagt fram. Det har tidigare nämnts att det inte har lagts fram några förslag eller synpunkter på förbättringar, men det har det – från oss i Liberalerna. Något som vi inte ville se finnas med gäller fritidshus. Propositionen innehåller resonemang om bebyggelsetryckets betydelse för möjligheten att bevilja dispens från strandskyddet. En skärpning föreslås när det gäller möjligheten att bevilja dispenser inom områden av särskild betydelse för djur- och växtlivet eller inom områden där bebyggelsetrycket är högt eller där efterfrågan på mark för fritidshusbebyggelse är stor. Här pekar man alltså ut efterfrågan på mark för fritidshusbebyggelse. Denna efterfrågan bör mot bakgrund av det resonemang som förs i propositionen anses ingå i begreppet ”bebyggelsetrycket”. Regeringen skriver i propositionen att man gör bedömningen att efterfrågan på mark för fritidshusbebyggelse är en del av det totala bebyggelsetrycket. Sedan gör man ändå en distinktion. Det blir inkonsekvent och motsägelsefullt. Även Lagrådet har framfört synpunkten att detta bör utformas likadant med tanke på att det är samma faktorer som har betydelse vid prövning. Ett hus är ett hus, oavsett hur mycket du bor där och oavsett om det är eller inte. Det handlar om bebyggelsetrycket. Varför då lyfta ut fritidshus? Det går att fundera mycket på varför man väljer att göra detta. När det, efter en pandemi, finns en väldigt stor efterfrågan och ett bebyggelsetryck just när det gäller fritidshus – det finns många som vill bygga fritidshus – ger detta en signal om att den sittande regeringen poängterar att man har någonting som skaver just när det gäller fritidshus och att man inte vill se dem ingå i det totala bebyggelsetrycket. Det andra som vi inte vill se handlar om små kustsamhällen och kärnöar. Propositionen föreslår att strandskyddet ska skärpas i stora delar av . Inom de områden som omfattas av den föreslagna skärpningen finns områden som är glest befolkade och som delar problematik med andra glest befolkade delar av landet. Det rör framför allt öar med fast befolkning men även en del småsamhällen på fastlandets kust. Från de här samhällena tar det att nå samhällsservice, och man har höga kostnader för transporter. Flera av dessa områden ligger visserligen nära tätbefolkade områden, såsom flera skärgårdsöar på ost- och . Man är trots det avskuren från stadens service, och det är flera timmars resväg. De här små kärnöarna och lokalsamhällena på öar och längs kuster har stor betydelse för möjligheten att utvecklas. Men dessa små kustsamhällen, liksom skärgårdarnas kärnöar, måste utvecklas. Det finns ett antal särskilda skäl för att upphäva eller bevilja dispens från bestämmelser i strandskyddslagstiftningen. Det första är att området som upphävandet eller dispensen avser redan har tagits i anspråk. I skärgårdarnas och kusternas småsamhällen är det här skälet i allra högsta grad tillämpligt. Det är därför besynnerligt att de skärpningar som föreslås ska omfatta de här små kärnöarna och den befolkning som bor där året runt. Det första skälet handlar om att en dispens eller ett upphävande inte på något sätt ska skada strandskyddets syften. Det finns ingen anledning att inkludera det i skärpningen av prövningen just för dessa små kärnöar och kustsamhällen. Det är orimligt att vattennära områden som redan är bebyggda och där människor bor i en glesbygd inte ska få fortsätta att utvecklas. Till exempel kanske man behöver utveckla skolan eller bygga ut en idrottshall, men i och med strandskyddet och de skärpningar som finns i det här förslaget blir det svårare att göra detta. Det sista som vi har haft synpunkter på är omprövningar. Propositionen bör avslås när det gäller de här ändringarna. De här delarna fanns inte med i utredningen, utan de har kommit till . De har inte varit ute på remissrunda. I övrigt ska bara överpröva beslut i fall där det finns skäl att anta att det saknas förutsättningar för ett undantag från strandskyddet eller där det finns brister i handläggningen som har haft betydelse för beslutet. Det är svårt, tycker vi i Liberalerna, att se varför det senare inte skulle räcka även för de områden till exempel i eller längs som eventuellt kan få lättnader i strandskyddet. Ett läge där regelmässigt går in och överprövar kommuners beslut skulle innebära en längre och mer kostsam process till nackdel för den sökande. Detta i kombination med att det inte skulle behövas några skäl för överprövningen gör att den föreslagna bestämmelsen får anses utgöra ett oproportionerligt ingrepp för den sökande. Vi ser också att det saknas tillräckligt beredningsunderlag för förslaget angående överprövningsrätt och att detta behöver göras igen. Dessa förslag kan man diskutera omkring. Här sträcker vi i Liberalerna ändå ut en hand till regeringen. Vi var villiga att göra på det här sättet, fru talman, för att se till att få ett bättre strandskyddsförslag. Men det var inte intressant, och därför blir det tydligt – vi i Liberalerna ser inte att en socialdemokratisk regering är lämplig att samarbeta med efter valet . 63 (C) replik: Tack, , för inlägget! Liberalerna – inte just ledamoten , men kollegor till ledamoten – satt ju med och förhandlade om strandskyddet fram till , när januariavtalet föll. Jag tyckte att vi hade väldigt bra och konstruktiva diskussioner där, så jag var väldigt positiv när jag läste den följdmotion som Liberalerna skrev till propositionen. Till skillnad från övriga partier, som valde att avslå den i dess helhet, av svepande skäl, för att göra en politisk markering och offra landsbygden, hade Liberalerna faktiskt läst propositionen och kommit med konkreta förbättringsförslag. Det tyckte jag var väldigt positivt. Det är därför jag blir lite konfunderad över att man sedan ansluter sig till ett totalt avslag. Jag kan absolut förstå att Liberalerna vill vara med och diskutera och ha en diskussion om strandskyddet med de partier som har förhandlat fram propositionen. Det enklaste hade varit att vara kvar i januariavtalet. Då hade ni de facto varit med och förhandlat fram hela propositionen. Men det är kanske lite konstigt att komma i efterhand och säga att man vill förhandla om en proposition när det redan då följdmotionerna väcktes var tydligt att propositionen inte kommer att genomföras över huvud taget. Det är kanske lite konstigt att förvänta sig att man ska ha en förhandling med tre partier om att förbättra en proposition som inte kommer att gå igenom, vilket är svaret på det som ledamoten har efterfrågat. Det har framförts tidigare från bland annat och att man med en ny regering kommer att slopa det generella strandskyddet och ge all makt till kommunerna. Jag uppfattar inte riktigt att det är den politiken som Liberalerna har, så jag vill få detta klart för mig: Kommer Liberalerna i eller utanför regering att medverka till att slopa det generella strandskyddet? 64 (L) replik: Jag tackar för frågorna. Politik handlar om att komma överens, samtala och hitta vägar framåt. Vi lämnade januariöverenskommelsen för att vi såg att det inte var en väg framåt. Att vi lägger fram dessa förslag nu visar att vi har en vilja att påverka. Jag är lite förvånad att det är som tar replik på mig och inte regeringspartiet, som borde ha varit på tårna eftersom min kritik riktades mot dem och inte mot . Att förhandla tillsammans med dem som ligger närmast är någonting man gör inom politiken. Jag hade välkomnat om hade anslutit sig till förhandlingen med den liberalt borgerliga sidan. Någon kompromiss där vi helt släpper på strandskyddet har vi självklart inte. Det handlar om att värna allemansrätten, den biologiska mångfalden och så vidare. Men det är givetvis en förhandling. Vi hade gärna sett mer. Jag vill understryka det som även den kristdemokratiska ledamoten inbjöd till: Tillsammans med , och hade vi kunnat komma mycket längre och hitta hem i den här strandskyddspropositionen på ett mycket bättre sätt. 65 (C) replik: För del hade vi gärna förhandlat med , . Vi trivs bra i Alliansen. Men tyvärr har dessa tre partier valt att samarbeta med , som vi har väldigt stora problem att samarbeta med av helt andra skäl än strandskyddsskälen. Det är svaret på varför vi inte väljer att förhandla om de här frågorna tillsammans. Det är jättebra att förtydligar synen på det generella strandskyddet. Jag kan uppleva att den bild som och lyfter fram är att det kommer att lösa sig bara det kommer en ny regering. Men riktigt så enkelt är inte det hela. Precis som ledamoten säger är det en förhandling där man går in med lite olika inställningar. Regeringen får såklart försvara sig själv. Men jag blir konfunderad över att man lyfter fram konkreta och bra förslag i en följdmotion och sedan väljer att ansluta sig till ett totalt avslag. Det är inte så vi brukar hantera det. Vi hanterar ju väldigt många olika propositioner då man har olika förändringsförslag eller saker man vill ändra men ändå inte ansluter sig till ett avslag. Det var därför jag var lite nyfiken på hur Liberalerna resonerat. Jag kan också passa på att ta upp några av de frågor som Liberalerna lyft fram. Bland annat visar Liberalerna ett väldigt stort engagemang för skärgården, vilket är mycket bra. Men vi har faktiskt i propositionen tryckt väldigt tydligt på att kärnöarna och möjligheterna för skärgården att utvecklas är viktiga att bevara. Det finns redan i propositionen starka skrivningar om att det ska vara möjligt för skärgården att utvecklas. 66 (L) replik: