prot · H90965 · 2022-02-04 00:00:00 — Å andra sidan säger statsrådet att det inte funkar och att utrymmet för demokrati fortsätter att minska. Å ena sidan säger statsrådet: förväntar oss att företag ska sköta sig. Å andra sidan säger statsrådet: inför tuffare regler. Så fortsätter det. Interpellationssvaret motsäger sig självt på punkt efter punkt. Tyvärr tycker jag mig se att politik inte fungerar, även om den kläs i vackra ord och kan låta tuff. Förtrycket i fortsätter. Men i verktygslådan har vi kvar verktyg som vi inte använder. bojkottar inte , som pågår just . Vi har inte infört tuffa sanktioner mot ett brett spektrum av ledare, byråkrater och andra som är ansvariga för det som händer i . Det skulle man kunna göra på ett sätt som verkligen gör ont och sätter press. Vi har inte gjort som till exempel och infört förbud mot kinesiska investeringar i inom strategiska områden. Det skulle kunna handla om infrastruktur, elförsörjning och andra viktiga strategiska områden. Vi har inte heller stöttat vårt baltiska grannland tillräckligt när de har tagit ställning mot . Kinapolitik är uppenbart inte tillräckligt kraftfull, och det är tråkigt när länder som , , , , , och väljer att bojkotta medan står utanför och säger ”Nej, vi har skickat våra arga brev”. Vi väntar passivt på att något ska hända, men inget händer ju. Då måste vi agera tuffare och inte sälla oss till de länder som väljer att inte agera. Låt mig understryka att jag stöder en stor del av det arbete som regeringen gjort. Man har bara inte gjort tillräckligt. Min fråga kvarstår därför: Vad kommer regeringen och statsrådet att göra utöver det man redan gjort och gör om förtrycket i kvarstår och fortsätter att förvärras dag för dag? 122 Utrikesminister (S): borde hålla sig för god för att raljera över aggressiva brev. Hur tror han att diplomatiskt arbete går till? Jo, man gör starka diplomatiska markeringar och följer upp dem med konkreta åtgärder, precis som vi gör. Man kan ju alltid skoja till det i och prata om att bara skickar en massa brev. Men vet att det inte handlar om det och försöker knipa billiga politiska poäng. Skulle vi inte ha stöttat ? Har helt missat att utrikesminister var här? Eventuellt var med på lunchen, till och med. Utrikesministern var oerhört tydlig med hur tacksam man är mot för det stöd man har fått i just denna och i alla andra frågor där vi stöttar på ett konkret sätt. borde hålla sig för god för att komma med en sådan lögn. Givetvis försöker vi på alla sätt att påverka , men man ska inte tro att det är lätt. räknar upp en rad länder som han påstår officiellt bojkottar , men det stämmer inte att alla dessa länder gör det. Att man inte närvarar är en sak; det gör inte vi heller. Vi kommer inte att ha någon representant på plats på i . Vi har varit väldigt tydliga med att vi måste fortsätta att stödja civilsamhället, fortsätta att ha exportbegränsningar och fortsätta med de restriktiva åtgärderna. Vi är pådrivande i denna diskussion, och vi har bland annat haft direktkontakt med demokratirörelsen, journalister och människorättsförsvarare i för att se vad vi mer kan göra för att stötta dem. Att stå här och säga att vi inte gör något och att vi inte vill fortsätta och att raljera över vårt arbete är inte okej. 123 (L): Jag sa att regeringen har skickat arga brev. Jag hoppas att breven är ganska arga och upprörda, för de brott som begår är otroligt allvarliga. Jag konstaterar inte att jag är emot detta, vilket statsrådet får det att låta som, utan jag konstaterar att det inte verkar räcka. Min fråga är därför vad regeringen ska göra mer. Statsrådet sa i ett tidigare inlägg att jag har dissat det regeringen gjort. Det har jag inte gjort. Jag tycker att det är bra, och det har jag sagt i varje inlägg. Men jag undrar vad regeringen ska göra mer om det visar sig att det inte räcker. Jag sa inte heller att inte har stöttat . Jag sa att vi inte har stöttat tillräckligt. Men det tog statsrådet som intäkt för att få ljuga om vad jag har sagt här i talarstolen. Det är klart att vi har stöttat , för det är vår förbannade plikt! Men vi måste göra mer, och vi kan göra mer genom att ansluta oss till och vara pådrivande i den våg av länder i världen som har en tuffare politik mot . Det handlar om sanktioner mot enskilda personer och förbud mot olika former av investeringar, det vill säga åtgärder som faktiskt känns. Jag är och förblir en stark supporter av denna regerings och alla andra regeringars arbete för att införa fler av de åtgärder statsrådet för fram. Men jag är inte en supporter av att regeringen frågar demokratirörelsen vad mer man kan göra men inte kan svara på min fråga här i : Vad ska regeringen göra mer? 124 Utrikesminister (S): Det är viktigt att vi inom EU fortsätter att uppmärksamma den negativa utvecklingen i , att vi agerar enigt och att vi genomför de konkreta åtgärder som EU enades om . Det sker mer och mer. En av dessa åtgärder är att medlemsstaterna noga ska granska och begränsa exporten av känslig teknisk utrustning för så kallad cyberövervakning när det finns grund att misstänka oönskad användning som är kopplad till internt förtryck. Som jag nämnde i mitt svar trädde en omarbetad version av EU:s förordning för exportkontroll på produkter med dubbla användningsområden i kraft . Den nyhet som är mest relevant utifrån interpellation är att kontrollområdet utökas till att omfatta cyberövervakningsprodukter. Det är ett exempel på att vi gör mer. I den promemoria som jag berättade om med anledning av den nya PDA-förordningen analyserar vi också remissvaren för hur vi ska gå vidare. Vi fortsätter att vara pådrivande, inte minst när det gäller att följa rättegångarna mot företrädare för demokratirörelsen. Här har varit på plats flest gånger. När tillfälle bjuds är det också viktigt att ha direktkontakt med representanter för demokratirörelsen, fackföreningsrörelsen, journalister och MR-försvarare för att se hur vi på olika sätt kan fortsätta att göra mer för dem. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:297 om säkerhetspolitisk analys av ryskt kärnbränsle 125 Utrikesminister (S): har frågat mig huruvida jag avser att vidta några åtgärder för att tydliggöra den svenska säkerhetspolitiska analysen av avtal med Rosatom och i så fall vilka. och EU:s energiförsörjning betraktas ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Regeringen gör löpande analyser av det säkerhetspolitiska läget, inklusive dess konsekvenser för kritiska infrastruktur och energiförsörjning. Regeringen har också uttryckt oro över att EU gör sig alltför beroende av ryska energileveranser. har använt sig av energi som ett politiskt maktmedel. Inte minst under rådande omständigheter måste användning av hela den säkerhetspolitiska verktygslådan analyseras. Detta gör och EU kontinuerligt. När det gäller enskilda bolag, såväl statliga som privata, är den grundläggande principen att staten inte pekar ut vilka leverantörer de ska använda sig av. är ett bolag som verkar på marknadsmässiga villkor och ska därför verka under samma krav och åtnjuta samma möjligheter som andra bolag på marknaden. Leverantörshantering är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. har själva uppgett att de köper bränsleelement från flera leverantörer, och de har en vägledande princip om att inte binda sig till en leverantör för att säkra bränsletillförsel. Bolaget har att följa de regelverk som finns inom och EU när det gäller att göra affärer med andra länder. 126 (M): Frågan om avtalet med har varit uppe i ett flertal gånger, med start då nuvarande försvarsminister , då ledamot, ställde frågan till alliansregeringen. skrev bland annat: ”Frågan är om det är ett svenskt nationellt intresse att medverka till detta mot bakgrund av att EU nu försöker minska sitt beroende av rysk energi.” Han undrade också vilka säkerhetspolitiska överväganden den dåvarande regeringen gjort. Svaret som gavs då var detsamma som hörs , trots att säkerhetsläget har dragits till sin spets. Redan då befann vi oss i ett osäkert läge, men det är ingenting jämfört med den ryska aggression vi ser . är inte som vilket grannland som helst, och Rosatom är inte som vilken leverantör som helst. Rosatom har ibland benämnts som en stat i staten med 250 000 anställda, en ledning direkt tillsatt av och målsättningen att expandera globalt och bli en viktig aktör inom alla områden som har med kärnkraft att göra. De är dessutom djupt involverade i kärnvapenprogram. Man kan tycka att en analys av läget inte är så mycket begärt. Dotterbolaget kämpade länge med att komma in på den europeiska marknaden för bränsle till tryckvattenreaktorer. Operatörer i väst ville inte öppna upp för företaget, vilket innebar att marknaden var stängd, och EU antog en resolution om att minska sitt beroende av rysk energi. Men när det kommer till har vi inga problem med att öppna upp och hjälpa till så gott vi bara kan. Utrikesministern säger att regeringen löpande gör analyser av det säkerhetspolitiska läget, inklusive konsekvenserna för kritiska infrastruktur och energiförsörjning. Hon konstaterar också att använder sig av energi som ett politiskt maktmedel och att regeringen har uttryckt oro för att EU gör sig alltmer beroende av ryska energileveranser. Jag undrar därför: Var är analysen av detta? EU nämner Rosatom vid namn och varnar för bolaget, och efter den stora mediala uppmärksamhet som frågan har fått kan man inte hävda att problemen är okända. befinner sig i en konflikt med västvärlden , och de är inte det minsta blyga för att använda sig av hela verktygslådan för att nå sina politiska mål. Rosatom med i spetsen jublar just nu över avtalet. De skriver uppriktigt i nyhetsbrev att har spelat en nyckelroll i planer. Detta känns inte bra. som mobiliserar, rustar upp och utrikesministern får hotfulla brev från Lavrov har vi ett avtal om kärnbränsleleveranser från ett företag som anses vara en förlängning av den ryska staten. sa under frågestunden att det var bra och viktigt att frågan lyftes upp. Jag undrar därför om ser problemen och om hon håller med sin kollega. 127 Utrikesminister (S): Låt mig börja med att säga att jag självfallet håller med min kollega försvarsminister . Regeringen har svarat på riksdagsfrågor om import av kärnbränsle från och om de säkerhetspolitiska aspekterna. Jag tar gärna tillfället i akt här att bekräfta att och EU:s energiförsörjning behöver betraktas ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Vi hade till och med en diskussion om detta när vi bjöd in EEA:s chef för att diskutera energiförsörjningen och de säkerhetspolitiska aspekterna med EU:s utrikesministrar för . Jag upprepar att regeringen gör löpande analyser av det säkerhetspolitiska läget, inklusive konsekvenserna för kritiska infrastruktur och energiförsörjningen. I detta sammanhang noterar vi att det kan finnas oönskade säkerhetspolitiska konsekvenser av att införskaffa kärnbränsle från statsägda ryska bolag. Vi har också uttryckt vår oro för att EU gör sig beroende. Detta berör inte fullt ut lika mycket som det berör många andra, som också har olja och naturgas, vilket vi inte har, men det gör att denna diskussion är oerhört aktuell i EU och att den uppmärksammas mer och mer. Likväl, när det gäller enskilda statliga eller privata bolag, är den grundläggande principen att staten inte ska peka ut vilka leverantörer de ska använda sig av. Utöver , som har levererat bränsle till , är det franska, amerikanska och spanska företag som är viktiga bränsleleverantörer till . inköpsstrategi är i linje med EU:s strävan att få en mer diversifierad tillförsel för att undvika dessa behov. Det finns verkligen en medvetenhet om denna komplexitet i , och det står klart att grunden för vår försörjningstrygghet måste vara ett robust energisystem som bygger på att man har en energimix som är diversifierad, att man har en fungerande energimarknad och att EU minskar sitt ensidiga beroende av ett tredjeland. 128 (M): Tack, utrikesministern, för svaren! Jag tycker att det är skönt att höra att ministern håller med sin kollega och att det kan finnas problem här. Jag tycker att det är viktigt att fördjupa sig i fler aspekter än de problem som har uppstått när det gäller ryska energileveranser till andra länder för att reda ut just denna fråga. Jag förstår fullt ut att det är en fråga för ledning och att man följer de lagar och regler som gäller i och EU. Jag förstår också fullt ut att det inte är statens uppgift att peka ut vilka leverantörer som enskilda bolag ska använda sig av, men det är inte riktigt det som är frågan här. Frågan gäller rimligheten i att vi i öppnar upp för maktambitioner på ett sätt som andra länder har sagt nej till av säkerhetsskäl. rustar vi upp vårt försvar och förbereder oss för vad som komma skall. Vi står just nu i det absolut värsta säkerhetspolitiska läget , och det enda jag är ute efter är att man ska göra en analys av avtalet så att vi kan få det svart på vitt vad det innebär för och säkerhet. Sedan har jag inte ens gått in på frågan om att vi gett Tvel – återigen: Putinstyrt – en massa kritisk information om våra kärnkraftverk. De hade personal på plats i i mitt hemlän . När det gällde Huawei fanns det inga problem med att stänga ute bolagets produkter från svenska 5G-nät. Säkerhetsskäl angavs då. Kopplingen mellan Huawei och den kinesiska staten skulle kunna få konsekvenser och orsaka skada för säkerhet, sa man då. Men , när det handlar om ökade inflytande, insyn i vår infrastruktur och framflyttade maktpositioner globalt, tar man ett steg tillbaka och hänvisar till att alla regler har följts. Absolut, alla regler har säkert följts, men jag ifrågasätter å det grövsta att ingen, varken på eller på , har slagits av tanken att man kanske bör se över just denna fråga. Är det inte rimligt att låta göra en analys av hur detta kan komma att påverka om det får fortsätta? 129 Utrikesminister (S): Som jag har sagt till ser vi att detta kan ha säkerhetspolitiska effekter. Det är därför vi har analyserat det. Låt mig, eftersom det säkert är många som lyssnar på detta, säga något om varför det är komplicerat. Det är för att har uppdrag att bedriva energiverksamhet affärsmässigt så att bolaget blir en del av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Bolag med statligt ägande – det gäller också övriga svenska aktiebolag – lyder under aktiebolagslagen, och styrelsen har ansvar för hur bolagen organiseras och förvaltas. Detta innebär att regeringen som ägare i styrningen av inte ska vidta några åtgärder som strider mot det av beslutade uppdraget att ska agera affärsmässigt. Eftersom är ett bolag som verkar på marknadsmässiga villkor måste det ha samma möjligheter och samma krav som andra bolag har på marknaden. Detta är ett ansvar för bolagets styrelse och ledningen. Regeringen ställer krav på bolag med statligt ägande att de ska agera föredömligt inom områden som gäller hållbart företagande och att de ska ha förtroende. Detta inkluderar att de ska vara transparenta, att de ska vara strategiska, att de ska ha en ansvarsfull leverantörshantering och att de ska följa internationella riktlinjer. När det gäller handel med kärnbränsle finns det flera regelverk och riktlinjer som , och så vidare har satt upp. Och köper, som sagt var, bränsleelement från flera olika leverantörer. Detta är väldigt viktigt för att man ska undvika att bli beroende av enskilda länder. Men med dessa förklaringar ser vi självklart, och analyserar kontinuerligt, att detta kan ha säkerhetspolitiska effekter. Därför är det en väldigt viktig fråga att hantera i . 130 (M): Jag tackar utrikesministern för svaren. Jag upplever att utrikesministern tycker att man har analyserat detta. Då undrar jag vad man kom fram till. Och varför har man inte alla de gånger som den här frågan har ställts i denna kammare svarat med den analysen? stod våra två partier bakom resolution mot . Där pekades Rosatom särskilt ut, och EU:s medlemsländer uppmanades att upphöra med att ha med detta ryska bolag att göra. Ändå står vi här . Frågan har som sagt lyfts fram gång på gång inte bara av ledamöter utan även av , och . I en intervju i ställdes frågor om avtalet till , vd på . På frågan vad tänker kring att ha spelat en nyckelroll som dörröppnare i de ryska planerna svarar han: Ja, det har ju blivit så. Han säger vidare att största fokus var att hitta en tredje leverantör. Det är inga konstigheter med det. Det köper jag. Företag, såväl statliga som privata, verkar på marknadsmässiga villkor och ska ha samma möjligheter på marknaden. har gjort sin bedömning, men ytterst är det regeringen som är ansvarig för säkerhet, inte . Flera experter på pekar ut problem: De har representanter på plats i vår infrastruktur. Och energiföretagen i kan lätt komma att användas som politiska påtryckningsmedel. Hela affären och hanteringen har kallats i högsta grad olämplig och naiv. Jag hoppas att jag har varit tydlig nog, så att frågan kanske tas upp på nästa regeringssammanträde. 131 Utrikesminister (S): Jag tackar för interpellationsdebatten. Detta är en väldigt komplex fråga. har Rosatom gjort detta till , under väldigt komplicerade förhållanden. Vi är väldigt medvetna om vikten av en trygg energiförsörjning till våra medborgare, till industrin och till näringslivet. Vi är också väldigt medvetna om att det finns säkerhetspolitiska effekter, hållbarhetsperspektiv och ekonomiska effekter. kan vi inte lämna den grundläggande principen att det inte är staten som ska peka ut vilka leverantörer som enskilda bolag har. Men som jag har sagt tidigare ställer vi krav på bolagen att de måste agera föredömligt inom dessa områden. Och jag förutsätter faktiskt att är väldigt medvetet om att detta är frågor som man måste vara väldigt noggrann och transparent med och att man tänker strategiskt. Man har också sagt att man förstår att det är väldigt viktigt att man diversifierar när man köper bränsleelement så att man inte är beroende av ett bolag, i detta fall Rosatom. Det upplever jag att är medvetet om och arbetar med. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:243 om regeringens planer på att ta bort det kommunala vetot mot vindkraftsetableringar 132 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder, utifrån regeringens ambition att se över det kommunala vetot, för att säkerställa att en dialog genomförs med berörda parter där en vindkraftsanläggning ska anläggas. Vidare har frågat mig om jag avser att se över möjligheten att ta fram och redovisa en minimi- respektive maximigräns för hur mycket en kommun ska bidra till elförsörjningen och om jag har några planer på att ta fram nationella riktlinjer för eventuella bygdemedel. Hon har även frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att tester ska göras inför vindkraftsparker gällande leverans av nettokoldioxidbesparing och bidraget till målet om fossilfrihet 2045. Frågan har vidare ställts hur jag avser att arbeta för en ökad energieffektivisering i ett alltmer elektrifierat , där det kommer att behövas alltmer el framgent. Vad gäller frågan om jag avser att vidta några åtgärder, utifrån regeringens ambition att se över det kommunala vetot, för att säkerställa att en dialog genomförs med berörda parter där en vindkraftsanläggning ska anläggas vill jag hänvisa till den utredning om ökad förutsägbarhet vid miljöprövning av vindkraft som den förra regeringen tillsatte. Utredningen berör den kommunala tillstyrkan av vindkraft enligt . Utredningen har lämnat förslag som bereds i . Angående frågan om minimi- respektive maximigränser för hur mycket en kommun ska bidra till elförsörjningen finns det inte några planer på att införa sådana gränser eller krav på utbyggnad. En kommun kan dock planera för vindkraft i sin kommun genom att ange lämpligt område för vindkraft i sin översiktsplan. Eftersom det nu pågår en översyn av den kommunala tillstyrkan av vindkraft vill jag avvakta resultatet av detta arbete innan jag uttalar mig i frågan om nationella riktlinjer för bygdemedel. har det skett en snabb teknikutveckling inom vindkraftsområdet, och kostnaderna har sjunkit. Vindkraften byggs nu ut kraftigt, och jag förväntar mig att en fortsatt utbyggnad kommer att bidra till att möjliggöra klimatomställningen. Genom elektrifieringen av transporter och industri kan fossila bränslen fasas ut så att vi har nettonollutsläpp . Som framhåller innebär ett alltmer elektrifierat ett ökat behov av elproduktion, men även utveckling av våra elnät krävs för ett välfungerande energisystem. Det behövs även en mängd andra åtgärder, och energieffektivisering är en av dem. Arbete pågår med en nationell elektrifieringsstrategi som ska ta ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för en snabb, smart och samhällsekonomisk elektrifiering för att bidra till klimatmålen 2030, 2040 och 2045. Avslutningsvis vill jag framhålla att jag avser att fortsatt följa vindkraftsfrågan noga och verka för samexistens mellan vindkraft och andra intressen och för att tillvarata potentialen i att vindkraftsproducerad el effektivt bidrar till att blir ett av världens första fossilfria välfärdsländer. 133 (M): Jag tackar ministern för svaret. Precis som ministern sa tillsatte regeringen en särskild utredare som undersökte förutsättningarna för att ta bort bestämmelsen om det kommunala vetot vad gäller vindkraft. Statsrådet har uttalat sig positivt i medierna om att rucka på det kommunala vetot för att få fart på vindkraftsutbyggnaden. Men i samma artikel verkade det inte som att ministern vill att det byggs just i hans hemkommun . För mig känns det oerhört viktigt att vi belyser både fördelar och nackdelar med en utbyggd vindkraft. Det handlar om vad det betyder såväl i ett större perspektiv, när det gäller framtida energiförsörjning och vår beredskap, som för de människor som bor eller kommer att bo nära vindkraftsparker och för de miljö-, fritids- och kulturvärden som påverkas. Vindkraft, precis som all annan kraftförsörjning, behöver belysas ur olika synvinklar för att vi på bästa möjliga sätt ska kunna säkerställa att vi gör rätt val för framtiden. Jag läste en artikel om vindkraft där jag tror att rubriken var: Låt våra barn ärva en natur som vi inte behöver skämmas för. Detta behöver vi bära med oss så att vi verkligen gör rätt val för framtiden. Ministern talade om vikten av att det blir en acceptans för energislaget. Skulle det då inte vara bra att pausa och göra en översikt för att identifiera de bästa och mest lämpliga och minst påverkande lösningarna för energiproduktion och elförbrukning? Jag är också engagerad inom hästnäringen, bland annat med Hästpartiets Podcast. Inom ridsporten finns det något som kallas att göra en halvhalt. Det innebär att man inte stannar upp helt men förbereder hästen och gör den uppmärksam på att det är någonting nytt som ska hända. Jag tror att vi behöver göra en halvhalt vad gäller den storskaliga vindkraftsutbyggnaden, som S-MP-regeringen varit väldigt pådrivande i. Jag tänker att det behövs mer forskning för att landa i om vi verkligen gör rätt val för framtiden. Det växer fram frågor som den om buller och infraljud – hur påverkar det människor och djur? Det handlar även om mikroplaster, då den storskaliga utbyggnaden av vindkraft kan komma att bli en betydande källa till spridningen av mikroplaster. Är vi förberedda för det? Hur påverkas renar, människor och marker av det? Vad har vindkraften egentligen för inverkan på fåglar, fladdermöss och andra djur, och hur påverkas renar och rovdjur när de får gå med vindkraft runt sina beten och vanliga rutter? Är det egentligen fiffigt med vindkraft i vårt kalla klimat, och vad händer när det bildas is på bladen och iskokor slängs iväg? Hur påverkas marken runt omkring ett vindkraftverk när man gör en avisning, med tanke på de saker som faller till marken? Jag tror att vi behöver veta mer. Men någonting vi vet är i alla fall att elräkningen påverkas, vilket ju har debatterats i kammaren .