prot · H909133 · 2022-06-17 00:00:00 — Flera av FN:s viktiga organisationer och mycket av FN:s viktiga arbete med bistånd är kroniskt underfinansierade. Jag måste säga att jag håller med när ledamoten uttrycker att fler länder måste bli bättre på att bidra till det multilaterala systemet. För mig innebär det inte att ska minska sitt engagemang. Vi måste tvärtom se till vad som är effektivt och konstatera att det arbete som FN utför, och som ofta är kärnan i mycket av världens biståndsarbete, är just gravt underfinansierat. Och det kommer inte att bli bättre med mindre finansiering. Däremot saknar jag lite grann ett resonemang från Vänstern om hur man vill se till att det blir tydligare styrning, bättre uppföljning, mer kostnadseffektivitet och mer transparens. är det uppenbart att högern, om jag uttrycker mig lite slarvigt, ibland blir lite för dålig på att uttrycka behovet av att just stärka biståndet också ekonomiskt. Det var någon här som tidigare sa att bara för att vissa delar är bra blir inte kritiken mindre befogad. Det är sant, alltså att bara för att vissa delar av biståndet är bra blir inte kritiken mot biståndet mindre befogad. Men det är också sant åt andra hållet, alltså att bara för att det finns befogad kritik är biståndet inte dåligt. Tvärtom, när det finns befogad kritik på ett område som är viktigt måste man hantera denna kritik. Det finns kritik när det gäller kostnadseffektivitet, och det finns kritik när det gäller transparens och styrning. Då ska man åtgärda dessa saker. Jag vill yrka bifall till Liberalernas reservation 6, som just handlar om bättre uppföljning, transparens, styrning och kostnadseffektivitet. När man lyssnade på ekonomisk-politiska talesperson, , i för sedan – det kan ha varit en lördagsintervju – kunde man höra att det blev ett huvudnummer för att skära ned på biståndet. Det är inte en särskilt bra metod. Om man bryr sig om biståndet på riktigt kan inte lösningen på att det ibland finns problem vara att man skär ned på det. Jag tror tvärtom att det är svårare att genomföra förändringar – att reformera biståndet så att vi får bättre kostnadseffektivitet, bättre uppföljning, transparens och styrning – om man ska skära ned på biståndet. Det blir en ansträngning på biståndssystemet. Det är bättre att upprätthålla och kanske till och med stärka biståndet som man genomför en reformering så att pengarna används på ett bättre sätt. Det är väldigt synd när debatterna här i kammaren blir så polariserade att man antingen bara vill ha mer bistånd eller bara vill ha mindre bistånd. I själva verket vill vi att biståndet ska vara generöst. Jag vill i och för sig gärna se mer, men det får också gärna bli mer effektivt. Det är det som denna rapport visar, tycker jag. Jag vill faktiskt också säga några avslutande ord. Jag ställer upp för omval och ämnar fortsätta i , men alla mina kollegor gör inte det. från och jag tycker sällan lika. Men i biståndsfrågor tycker vi ganska ofta lika, i frågor om mänskliga rättigheter tycker vi ganska ofta lika och i frågor om SRHR, jämställdhet och den feministiska utrikespolitiken tycker vi ganska ofta lika. kan det framstå som att vi här i är så oerhört oense. Och vi är oense här inne, och det blir lite skådespeleri när vi dramatiserar de politiska skillnaderna. Det är en viktig del av demokratin eftersom det synliggör skillnaderna för väljarna. Men det är också så att vi har väldigt trevligt och roligt tillsammans och delar ett engagemang. Detta vet talmannen men kanske inte de som lyssnar. Av just detta skäl är jag väldigt glad över att ha haft min sista tid tillsammans med , och er andra också såklart, eftersom vi klickar lite extra bra. Jag skulle också vilja säga någonting om som också slutar. Detta har varit hans sista debatt, och han har sprungit ut från kammaren. Det blir nästan en inramning av detta. och jag har följts åt . Han var förbundsordförande för när jag var förbundsordförande för . Vi tycker faktiskt förvånansvärt sällan lika. Vi tycker lika om mycket. Vi vill ha lägre skatter, färre regleringar för företag och så vidare. Men han vill ha lite mer subventioner och sådant som centerpartister brukar hålla på med. En fråga där vi inte tycker lika handlar om att är rojalist och jag är republikan. En gång lovade att om skulle bli för republik skulle han komma klädd i en Napoleondräkt till deras kongress. Han svek detta löfte och drog tillbaka till det i sista sekund. Då köpte jag en Napoleondräkt och åkte till den där kongressen. När förslaget om republik vann hos tvingades han ha på sig denna Napoleondräkt. Den som kan sin historia inser att det är lite ironiskt, eftersom avskaffade republiken. Denna typ av otyg brukar vi utföra mot varandra. Och jag har varit på logdanser och hoppas få komma tillbaka nu efter pandemin när de drar igång igen. Jag minns den sista middagen som vi hade med Ung Allians inför förra valet hemma hos mig i . Det var , från MUF och från KDU som är ledamot i . Jag tänker mig att när vi har infört republik i , när logdanser nere i är tillbaka, när talmannen kanske tillåter upptåg med maskeraddräkter i kammaren och när Alliansen har återuppstått kommer jag och att få stå här igen och debattera. Jag får därför säga: Välkommen tillbaka! 15 (S): Jag tackar för alla inlägg i debatten. Jag brukar vara bland de sista talarna i de här debatterna, vilket gör att jag ofta stryker stora delar av mitt anförande för att inte upprepa vad tidigare talare har sagt. Jag ska inte heller gå in i den debatt som vi i utskottet har ägnat oss åt , nämligen vad som är skillnaden mellan en rojalist och en monarkist. Det har nog faktiskt varit en av de mest frejdiga debatter jag varit med om i utrikesutskottet – och då är medlemmarna i det här gänget ändå ganska debattglada, för att uttrycka det milt. En betydande del av det svenska biståndet går till internationella organisationer, bland annat FN, och regionala utvecklingsbanker. Det är detta vi diskuterar , vilket typ alla redan har sagt. Jag har gått igenom de senaste årens inlägg i denna debatt, och det finns ett hyfsat genuint stöd i för det multilaterala biståndet. Men låt mig börja i en annan ände! Det första sa när han fick höra talas om atombombssprängningen i var det prosaiska: Åh, ve! stod som medförfattare till ett öppet brev i , tillsammans med framstående amerikanska senatorer, personligheter och adjungerade domare i . De skrev: Den första atombomben förstörde inte bara staden ; den sprängde också våra nedärvda, föråldrade politiska idéer. Bland dessa idéer fanns nationell suveränitet. De menade att bara var första början. De skrev vidare: Vi måste sikta på en federal världskonstitution, en rättsordning som gäller i hela världen, om vi ska kunna förebygga ett nytt kärnvapenkrig. Efter fanns det från både vänster och höger och från olika idétraditioner en vilja att bygga en ny världsordning – och göra det på riktigt. efter krigsslutet kom den första versionen, som kom att heta Allmän förklaring om de mänskliga rättigheterna. En av dem som var med och skrev den hette . Han och flera av de andra som skrev den är så kallade stora män, men deras idealism kom från upplevelsen av förödelse. Det var inte ovanligt att personer bar på dessa erfarenheter efter världskriget, och det fanns en allmän längtan efter att bygga något mer robust än . De som ville bygga den nya världsordningen hade alla sina egna ingångsvärden gällande hur den skulle se ut. tyckte att en världsfederation måste bygga på icke-våld medan andra, främst britter och amerikaner, ville bygga en världsordning på angloamerikansk, demokratisk grund. Tanken om evig fred och idealet om ett enat kan spåras så långt tillbaka som till Tysk-romerska rikets dagar, och stora och religiösa tänkare har skrivit om på jorden. Men när skapades var det inte utifrån religiösa eller visionära, utopiska ideal utan utifrån en politisk kompromiss – eller, som uttryckte det: ”FN har inte skapats för att föra mänskligheten till himlen utan för att rädda den från helvetet.” , med kriget i i vårt närområde och flera brutala krig längre bort, är den världsordning som gällt sedan kanske inte död men åtminstone naggad i kanterna. tror fortfarande på det internationella samarbetet, vilket inte minst visar sig genom det stöd vi ger till det multilaterala systemet, men vi som land har en uppgift : att få fler länder att tro på och stötta den internationella ordningen. Annars faller den. Vi måste också se på detta med kritiska ögon. Det är därför vi välkomnar kritik och rapport och kommer att arbeta in den i vårt system. Det finns ett ordspråk som lyder: När smällarna kommer ser man var sprickorna går. Jag brukar tänka på det . Visst är det så att det har blivit en rad smällar i världen – förutom krig i befinner sig stora delar av världen i en pandemi. FN skapades ur våld och kaos, och är det endast samarbete som kan lösa de kriser som finns både i och framöver. Det är väldigt tydligt. Världens länder är sammanlänkade, och det är centralt att vi har väl fungerande multilaterala organisationer. Inget enskilt land kunde lösa pandemin, och så är det även med klimatkrisen och den nuvarande hungerkrisen. Detsamma gäller den hälsokris vi ser , liksom flyktingkrisen, krisen för biologisk mångfald och den ekonomiska kris som sköljer över oss. Detta kräver att länder följer internationella regelverk, regleringar, överenskommelser och samarbeten. Vi stöttar bland annat WHO, , som ska samarbeta gällande den globala hälsoresponsen. Vi stöder de humanitära organisationerna och fonderna, som UN Ocha och Internationella Röda Korset, liksom och de regionala utvecklingsbankerna, som är till för att lindra de ekonomiska effekterna av pandemin och påbörja en återuppbyggnad där krigen dragit fram. Hälsofonder som den globala vaccinalliansen och Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria kämpar för att upprätthålla hälsosystemet på landnivå. Programme besökte här , och det var inte direkt några glädjebudskap vi fick höra. 49 miljoner människor i 43 länder hotas av akut svält, vilket riskerar att destabilisera dessa länder ytterligare. På det stora hela i världen hungrar hundratals miljoner människor. flyr fler människor på grund av klimatet än på grund av konflikter. Terrororganisationer som och Daish utnyttjar detta. Chefen för säger att deras arbete är långsiktigt men att de med tanke på att problemen är enorma måste prioritera bland isbergen som ligger framför Titanic. aggression i gör att livsmedelssituationen är än mer hotad. Det internationella samarbetet i världen är sårbart och bygger på ett skört system av ekonomiska stöd och bidrag. Alltför få är beredda att ge så kallat kärnstöd med flexibilitet och möjlighet att agera när kriser sätter in. En avgörande fråga är också den om effektivitet. Därför är det viktigt att se till att agera snabbt och effektivt mot oegentligheter och korruption när sådant uppkommer. Korruption äter upp de framgångar som sker. Det är detta vi har – inget annat. Det är också detta system vi måste försöka bygga vidare på och reformera när så är möjligt. Vi måste även visa att våra värderingar när det gäller demokrati, yttrandefrihet, öppenhet och mänskliga rättigheter är värda att slåss för. Den globala arenan är i praktiken en scen för värderingar om framtiden. Det gör kanske bara är en droppe i havet, men vad består havet av om inte en mängd olika droppar? Jag yrkar bifall till utskottets förslag och tackar för möjligheten att framföra mina åsikter. Jag vill också tacka mina kamrater i utskottet, vilket jag tror är tredje gången – det är inte lätt att vara stockholmare , för när man bor här får man ta några extra debatter som man inte hade räknat med. Det här uppdraget är varierande, kan man lugnt säga: ska jag vidare ut till och sparka fotboll med ett par tonåringar. Blir det lika lyckat som förra gången jag sparkade fotboll, i , får jag nog möjligheten att uppsöka sjukvården i Region och se moderat regionpolitik! 16 (V) replik: FN:s generalsekreterare , på UNDP och på UNHCR har alla bett biståndsgivande länder att inte skära i biståndet för att bekosta flyktingmottagande från – inte för att de flyktingarna inte ska tas emot utan för att de biståndsgivande länderna har råd att bekosta flyktingmottagandet utan att ta från biståndet. Jag håller med. skulle exempelvis kunna sluta med de ojämlikhetsskapande rutbidragen till människor som har råd att betala fullt pris för att få våningen städad eller Armaniskjortan tvättad. Men se, det tycker inte Socialdemokraterna! Det visar att det där med arbetarklassens internationella solidaritet inte står så högt upp på listan för dem som sitter i regeringen. Detta har vi redan debatterat, , men jag vill gärna upprepa det nu när vi ändå talar om multilateralt bistånd. är det inte de multilaterala organisationerna som får mindre bistånd från , då de redan har fått sina utlovade medel. De multilaterala organisationerna förstår dock att det i slutändan kommer att drabba även dem om civilsamhällets organisationer, som är proffs på att möta människorna på marken inom de olika områden de företräder, inte får de medel som de utlovats och därmed måste avbryta sitt jämlikhets-, jämställdhets- och demokratiskapande arbete. Detta kommer att göra utsatta människor än mer utsatta, och då blir det fler människor som de multilaterala organisationerna måste göra allt för att försöka rädda från fattigdom och svält. Jag undrar fortfarande hur ett parti sprunget ur arbetarklassen kan ta ett beslut om att minska på det solidariska stödet till världens allra mest utsatta. 17 (S) replik: och jag kommer ju från början från samma parti, men 1917 valde de att ta ut skilsmässa från oss. Sedan har partierna haft lite olika utveckling. Precis som sa hade vi den här debatten , och jag ska inte upprepa mig mer än nödvändigt. Vi följer de regelverk som finns enligt OECD-Dac. Jag vill lägga till att ukrainarna visar en fantastisk motståndsvilja och kämpar unikt. De ryska styrkorna lider oerhörda förluster, vilket också gör att många ukrainare har sluppit att fly. Det har i sin tur gjort att det nu betalas tillbaka strax till de olika biståndsorganisationerna här i , som gör ett fantastiskt arbete. Jag hoppas att kommer att få sitt – inte vårt – och att de kommer att förlora. Det kommer att leda till att vi inte behöver ta mer pengar än nödvändigt, enligt de regelverk som vi följer. Jag hoppas att det kommer att betalas tillbaka mer. 18 (V) replik: Tack, , för svaret, även om jag naturligtvis inte är helt nöjd med det! Politiker beskylls emellanåt för att leva i en bubbla, till skillnad från icke-politiker, som lever i verkligheten. Vad gäller för ? Vid en första anblick kan man börja undra, då gärna börjar sina anföranden med någon historisk händelse som inte sällan involverar en kung. Men vi som jobbat nära känner till alla hans resor för att i solidaritet med andra stötta organisationer och grupper av människor i , och senast , för att nämna några. Om ni ber att visa klipp från får ni se vilket genomslag han haft. Men det handlar inte enbart om människor i världen utan även om människorna i hans närhet. När pandemin slog till drog igång en grannsamverkan där de som kunde handlade åt dem som smittats och inte hade någon som kunde hjälpa dem eller inte hade råd med hemkörning. Hur många sådana insatser gjorde under den tiden vet nog inte ens han själv. har ett sätt som får en att känna sig som världens mest intressanta person men lyckas också få med en på saker som man inte hade räknat med. Det kan ha hänt att jag har stått och tagit emot människor som kommit till ett seminarium anordnat av och att han i sista sekund kommit på att det behövs ytterligare hjälp för att få in dem i . Jag vet att , i arbetarklassens internationella solidaritetsanda, kommer att fortsätta vara engagerad i att få till sammanhållning men också i att få till bättre levnadsvillkor för människor såväl i sin närmaste omgivning som i omvärlden. Lycka till med allt du tar dig för! 19 (S) replik: kommer det att komma tillbaka. ”Vi är dock emot den globala handeln som den ofta bedrivs , på orättvisa villkor och med en orättvis fördelning av de vinster som handeln genererar. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är några av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa.” Det var från första debatt i , herr talman. Det ska dock helst inte läsas på västgötska utan på göteborgska; då blir det ännu mer äkta. Så har det varit hela vägen – ledamoten har mullrat och åskat mot orättvisor som hon alltid har representerat i på ett alldeles underbart sätt. sa en gång att intresset aldrig ljuger, och det stämmer. Det har aldrig varit någon tvekan om vem Posio representerar. Hon har ofta lyft fram dem som inte har någon egen röst och deras perspektiv. Detta är några få enkla rader från mig till dig, . De kommer aldrig att göra ditt engagemang rättvisa. Det sägs att du kommer att göra andra saker ute i världen. Jag har med mig en sak från . Det sägs att du ska knyta den runt din arm och gnida på den – krama den – när du saknar hemmet; då kommer hemmet snart att uppenbaras för dig. Stort lycka till i ditt fortsatta engagemang för världen och det du gör! 20 (SD) replik: Jag trodde att skulle vara kvar efter valet. Jag får be om ursäkt för att jag inte har förberett ett så vackert avskedstal som de andra har gjort till varandra. Vid den förra biståndsdebatten citerade jag ur Fänrik sägner om vikten av rättsstatens principer. Då som handlade det om relationen till gällande rättsstaten. Jag skämdes lite för att jag gick in i historiska exempel, men har jag, som ganska ny i utrikesutskottet, insett att jag inte behövde göra det. Ledamoten tog upp det tysk-romerska riket och, framför allt, FN och vikten av att upprätthålla både rättsstaten och världsfreden. Men är det inte ett problem att FN:s område växer? Det blir allt fler organisationer och allt fler fonder. Är det därför vi inte riktigt märker att FN har slutat att fungera som fredsskapande organisation? Supermakternas vetorätt ställer till det och skulle behöva reformeras. Den grundläggande uppgiften för FN – att verka för fred – verkar ha försvagats successivt. Vi ser också hur de kanske viktigaste FN-organisationerna – ledamoten nämnde WHO och Programme, och jag skulle vilja lägga till UNHCR, som arbetar med flyktingläger – ständigt är underfinansierade. Jag tror att det är en följd av en alltför stor flora av olika fonder och organisationer. Min fråga är: Är Socialdemokraterna och regeringen beredda att se över hur många organisationer FN faktiskt har och hur många vi ger bistånd till? Är ni beredda att försöka verka inom FN för att det blir färre organisationer och mer sammanslagningar? 21 (S) replik: Det sägs ofta att politiker inte svarar på frågor, men svaret på frågan är ja. Låt oss bara gå in lite på analysen av vad som är problemet. Det är lite grann en fråga om vad som är hönan och vad som är ägget. Svaret på det är ägget. Före pandemin såg utvecklingen i världen hyfsat positiv ut sett till barn i skolor, kvinnors rättigheter och ett antal andra rättigheter som har vuxit fram, trots auktoritära stater och trots att den demokratiska utvecklingen gick bakåt även före pandemin. Efter pandemin har vi en helt ny situation i världen; den har skakat om mycket. Till det kommer dessutom ett antal olika krig, inte minst det krig som för i , som kommer att skada livsmedelsproduktionen i världen väldigt allvarligt. Jag tror att vi har ett par skakiga år framför oss. Jag tror att det kommer att bli väldigt oroligt i många delar av världen. Det här är någonting som vi kan förutse. Jag tror att vi måste se till att ha mer samarbete i världen. När det sedan gäller FN-organ X eller FN-organ Y måste man utvärdera och se om de fyller sina syften. Jag tror att detta är oerhört viktigt – vi ska inte gå in blint i det här, utan vi måste ha ett kritiskt förhållningssätt. Jag vill också säga, herr talman, att är välkommen att ansluta sig och rösta med det socialdemokratiska partiet. Vi tycker att hela FN-systemet bör reformeras och att vetorätten ska avskaffas. Ledamoten är välkommen att börja i samband med budgeten. 22 (SD) replik: Jag tror väl att vi kommer att rösta på vårt eget budgetförslag. Jag skulle vilja ta upp en annan sak, som är väldigt nära knuten till det här. Först och främst håller jag med: Det blir värre. Före pandemin kunde man också se att till exempel antalet flickor i skola ökade och att antalet hungrande gick ned. Det har vänt. Vad gäller kärnstöd ska vi följa upp att våra mål uppfylls i de organisationer som vi ger kärnstöd till. Men vad ska vi göra om de inte uppfylls? Idén med kärnstöd är ju just att man ger grundbelopp som organisationerna själva sedan får använda som de finner bäst utifrån sina mål. Jag tycker att den automatiska, och kanske enda möjliga, reaktionen om vi märker att pengarna används på ett helt annat sätt måste vara att minska kärnstödet till organisationer vars egna mål inte överensstämmer med biståndsmål eller, för all del, att försöka styra dem, men det är ju många länder bakom varje . Jag tycker att det finns en målkonflikt i att ge mycket kärnstöd och ge det till väldigt många organisationer. Det bör automatiskt vara så att vi ger kärnstöd till de FN-organisationer som vi verkligen tror mest på. Där är det väldigt viktigt. Jag undrar om ledamoten håller med om den analysen. 23 (S) replik: Det gör jag delvis. Men det handlar även om hur man följer olika ingångna internationella överenskommelser som det är viktigt att följa. Där kan det också vara viktigt att man pumpar in exempelvis kärnstöd. Kärnstöd har inte minst varit väldigt viktigt under kriserna och har gjort att olika organisationer kunnat ställa om snabbt, inte minst WFP, som kunde ställa om med anledning av situationen i , som man inte hade kunnat förutse. Jag tycker absolut att man ska ha ett kritiskt förhållningssätt. Man ska utvärdera och se var de svenska pengarna gör mest nytta. Men vi är en stor spelare i FN, och det tycker jag att vi ska fortsätta att vara. Tack för inlägget, ! 24 (MP): Vi lever nu i en allt farligare tid. invasion i har gjort att säkerhetsläget försämrats dramatiskt i vårt närområde. Den europeiska säkerhetsordningen är under attack. En demokrati i har blivit invaderad av en auktoritär stat som försöker frånta landet dess rätt till frihet och självbestämmande. Detta kommer att påverka oss . Tyvärr ser kriget ut att fortsätta . Vi behöver fortsätta med tydliga sanktioner mot . Vi behöver också fortsätta att stötta och vara beredda att försvara de centrala värderingar som är grunden för våra liberala demokratiska stater. Kriget i får också, som många varit inne på, stora konsekvenser i en redan instabil och utsatt värld. Vi ser hur bränslepriser och matpriser stiger. Redan nu syns protester i flera länder, eftersom människor som är på gränsen till svält nu drabbas av höjda matpriser. och är – eller har varit – två av världens största veteexportörer. Vi går mot en global svältkatastrof som dessutom riskerar att drabba länder som redan är hårt ansatta av konflikter, fattigdom och klimatförändringar. Vi är bara i början av att utröna sidoeffekterna av det allvarliga läget. Vi börjar se konsekvenserna globalt, men det här kommer att påverka oss . anser att har och ska fortsätta ha en ledarroll för att lösa den globala klimatkrisen. Det gör vi genom att leva upp till våra egna klimatlöften och nå nollutsläpp , men också genom att hjälpa andra länder att klara klimatomställningen. ska hjälpa länder att skydda känsliga områden mot exploatering av olja och fossilgas och verka för ett globalt förbud mot subventioner av fossila bränslen. Detta gör vi bland annat genom våra multilaterala samarbeten och genom stöd till FN-organ.