prot · H909103 · 2022-04-27 00:00:00 — Det vore en klok gärning om regeringen hörsammade det tillkännagivande som kommer att rikta till den . Jag yrkar bifall till House of och avslag på reservation 6. Men jag yrkar också för räkning bifall till reservation 3 under punkt 2, som handlar om och det jag berörde tidigare. Avslutningsvis, herr talman, vill jag bara kort säga att vi har en reservation som handlar om en ny Mellanösternstrategi. Det krävs en ny strategi. Jag skulle kunna läsa upp – och jag hoppas att också Socialdemokraterna har läst – utskottets syn när det gäller frågan om goda relationer till och hänvisningen i betänkandet till ett tidigare betänkande. Det finns mycket där att granska även för Socialdemokraterna i utrikesutskottet. 85 (V): Herr talman, skolelever och åhörare! behandlar vi motioner som berör mänskliga rättigheter runt om i världen från den allmänna motionstiden, då partierna skriver om de frågor de själva önskar skriva om. I och med att detta är på en lång mandatperiod behandlar vi också motioner som skrevs för länge sedan. I detta betänkande behandlar vi motioner om , och . För del behandlas yrkanden i våra motioner om och samt om . Vi har i en utmärkt Kinapolitik, som vi behandlade i samband med regeringens skrivelse om 2019. Jag tänkte också säga några ord om och situationen för mänskliga rättigheter där. Men låt mig börja med att säga något om den globala situationen och hur vi ser mänskliga rättigheter gå tillbaka över hela vår värld. Vi behöver bistånd för att motverka denna tillbakagång för mänskliga rättigheter. Både idéer om att minska det svenska biståndet, som sverigedemokrater och moderater har, och regeringens förslag om att öka den så kallade avräkningen från biståndet leder i helt fel riktning om vi ska stärka mänskliga rättigheter globalt. är utan tvekan en av vår tids hårdaste och mest auktoritära diktaturer. Brotten mot de mänskliga rättigheterna är många och omfattande. Trots det auktoritära styret, som inte tillåter opposition, ger sig människor ut i protest mot regimen. Tusentals personer har utsatts för godtyckliga arresteringar samt överdrivet och dödligt våld vid demonstrationer . Presidentvalet såg som segrare, med ett valdeltagande som var det lägsta någonsin, . I huvudstaden deltog . Valet var en fasad. Det var 600 kandidater som diskvalificerades från att ställa upp, däribland många av reformisterna. Den nya presidenten står för en än mer hårdför politik, om det ens är möjligt. Han omfattas själv av sanktioner från efter att ha varit ansvarig för utomrättsliga avrättningar 1988 och lett det stora, landsomfattande nedslaget mot protesterna 2019. Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i riskerar att förvärras än mer. kommer att fortsätta uppmärksamma situationen i landet. kan göra mer för att stötta kampen för ett fritt och demokratiskt , och kan som enskilt land och som medlem i EU och FN konsekvent uppmärksamma de grova och omfattande brott mot mänskliga rättigheter som sker i . Kvinnor är i en särskilt utsatt situation i . Mäns våld mot kvinnor är utbrett, och straffrättsliga åtgärder är näst intill obefintliga. I är lagstiftningen explicit diskriminerande mot kvinnor. En gift kvinna kan inte skaffa ett pass eller resa ut ur landet utan sin mans skriftliga tillstånd. Enligt iransk civilrätt har en man också rätten att bestämma över sin frus yrke. En kvinnas vittnesmål i domstol är endast värt hälften av en mans, och mödrar förlorar vårdnaden om sina barn vid väldigt låg ålder. I landet är det också kriminellt att ha sex utanför äktenskapet. Kvinnor som har blivit våldtagna riskerar därför att straffas om de inte blir trodda. Detta utgör också ett stort hinder för kvinnor att ens rapportera om sexuella övergrepp eller söka vård och hjälp. Dessutom definieras våldtäkt i lagen endast som påtvingat sex utanför äktenskapet, vilket betyder att våldtäkt inom äktenskapet inte anses som våldtäkt. Det finns inte heller något förbud mot mäns våld mot kvinnor i hemmet. I denna kontext måste man lyfta fram de modiga MR-aktivister inom kvinnoorganisationerna som för en kamp för kvinnors och flickors rättigheter i . har fredliga demonstrationer ökat, som fler kvinnorättsaktivister har blivit åtalade på könsdiskriminerande grunder. Vi måste ge allt stöd vi kan till dem. etniska minoriteter, såsom kurder, azerier, araber och balucher, utsätts för en omfattande diskriminering, och deras möjligheter att uttrycka sitt språk, sin kultur och sin identitet är klart begränsade. Krav från de etniska minoriteterna på respekt för sina rättigheter möts med omfattande förföljelser, fängslanden och, i många fall, dödsstraff. Religionsfriheten är ytterst begränsad i . Sunnimuslimer, bahaier och andra religiösa minoriteter möter stort motstånd från regimen i sina försök att uttrycka sin tro. En av största etniska minoriteter är kurderna, som utgör av befolkningen. Många kurder upplever diskriminering på arbetsmarknaden, och gruppen är klart underrepresenterad på offentliga poster. Situationen för kurdiska organisationer och aktivister är särskilt svår. Organisationer förbjuds regelbundet, och aktivister grips, fängslas och avrättas för brott mot det som kallas rikets säkerhet. bör som enskilt land och som medlem i EU och FN uppmärksamma de grova och omfattande brott mot och kränkningar av etniska och religiösa minoriteter som sker i . I är också barnarbete ett omfattande problem, och det rapporteras alltmer om trafficking med barn. Barnäktenskap är vanligt förekommande. Den lagliga minimiåldern för att ingå äktenskap är för flickor och 15 för pojkar, men fäder kan ansöka om tillstånd att gifta bort sina döttrar vid ännu yngre ålder – det kan vara som . Enligt iransk lag är flickor straffmyndiga och pojkar . Det finns omfattande rapporter om hur barn utsätts för utomrättsliga försvinnanden, arresteringar, tortyr och till och med dödsstraff. har uppmärksammats bland annat för att vara ett av de länder som avrättar barn. rapporterade att över 80 personer väntar på att få sina dödsstraff verkställda för brott de begick när de var barn. har ratificerat men med reservationen att den inte får hamna i konflikt med nationell lagstiftning och islam. Att ratificera konventionen under sådana premisser riskerar att underminera konventionen och att innebära att den inte får några effekter på lagstiftningen. Här måste stå upp inom FN-systemet för att ska leva upp till sina internationella åtaganden om barns rättigheter. Utvecklingen i och runt har kommit längre ned på dagordningen med anledning av kriget i . Men utvecklingen för mänskliga rättigheter är fortfarande mörk i landet. Statens inskränkningar gentemot människor är enorma, både i generella termer och med anledning av pandemin i synnerhet. har mångmiljonstaden stängts ned för att stoppa spridningen av coronaviruset. För svensk del är kidnappandet och det olagliga gripandet av den svenske medborgare särskilt viktigt att uppmärksamma. Just nu pågår en särskild utredning i om omständigheterna i fallet, som kommer att redovisas . Den kan bidra till viktiga slutsatser om hur bör bedriva tyst diplomati. Omfattningen av brott mot mänskliga rättigheter är ibland svår att ta in. Landet har ett omfattande utnyttjande av dödstraff. Stora grupper av minoriteter förtrycks ytterst repressivt, särskilt i , och . Vi får aldrig vara tysta i vår kritik mot brott mot mänskliga rättigheter så länge de pågår och inte vara naiva i vår syn på samarbete med politiska och ekonomiska ledning. Vi måste lyfta upp MR-brotten på dagordningen. Utskottet har ett näst intill enigt tillkännagivande om att stärka den diplomatiska närvaron i . Skälen är enkla. Önationen har utvecklats i demokratisk riktning trots ett militärt hot från den stora grannen . Som första asiatiska land har man infört en progressiv hbtq-lagstiftning. I när demokratin är på tillbakagång på många platser är det viktigt att utveckla samarbeten med de länder som vill stärka demokratin. Den ryska invasionen av är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Angreppet är en kränkning av territoriella integritet och suveränitet och innebär ett stort mänskligt lidande för det ukrainska folket. Det är en attack mot fred och rådande säkerhetsordning som vi aldrig kommer att tolerera. Det ukrainska folket har slagit tillbaka hårt och vunnit slaget om , vilket gjort att har dragit tillbaka sin militär från området. är det mänskliga lidandet enormt, och krigsbrott har med största sannolikhet begåtts. Vi kommer för alltid att ha bilderna från förorten i våra minnen, och platsen läggs till på en alldeles för lång lista över folkmord av civila. De ansvariga måste dömas. Straffrihet får inte råda. har kriget tagit förnyad fart i östra och södra , där haft större militär framgång. i Mariupol har blivit en symbol både för det ukrainska motståndet och för grymheten i krig. har haft en tydlig politik och syn på den negativa utvecklingen i under Putins regim. har vi konstaterat att Putins regim i utgör ett säkerhetspolitiskt hot – först och främst mot alla i som motsätter sig regimen och som inte passar in i det samhälle som vill bygga. Men imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer som , , , och länderna i . I tredje hand utgör ett direkt militärt hot mot oss och våra grannländer. Det är självklart ett hot som inte ska underskattas och som ska motverkas och förebyggas. inledde en omfattande attack mot de kurdiskdominerade områdena i och . Denna invasion kan vi nästan inte läsa någonting om i västerländsk press. Det har försvunnit i bruset från brutala angrepp på . Det finns rapporter om angrepp på flyktingläger och om användandet av kemiska vapen. Angreppen har lett till ökade strider mellan milisgrupper med olika etniska förtecken, några med kopplingar till IS. Det finns en risk för den irakiska statens sammanbrott. Vi kan också se hur president i inskränker mänskliga rättigheter inom landet. Senast i förrgår dömdes filantropen och aktivisten till livstids fängelse, något som har kritiserats av , för sin kritik av Erdoğans styre. Med detta, herr talman, har jag beskrivit några av de stora inskränkningar av mänskliga rättigheter som har skett runt om i världen. Jag vill yrka bifall till reservation nummer 1. 86 (KD): Vi diskuterar mänskliga rättigheter i länder och regioner. Jag vill börja med att å vägnar uttrycka kraftfullt avståndstagande från och fördömande av olagliga och folkrättsvidriga anfall på sitt fredliga grannland , med en demokratiskt vald regering. Det är med fasa och avsky vi tar del av de ryska soldaternas övergrepp mot civila, mot kvinnor och barn, och bombningar och beskjutningar av bostäder, förskolor, sjukvårdsinrättningar och kulturbyggnader. Det är så långt från respekt för de mänskliga rättigheterna man kan komma. Det är president som bär det fulla ansvaret för det orättfärdiga anfallskriget och dess följder för befolkning. Han måste ställas till svars för sina handlingar av den i . for min morfars syssling till , närmare bestämt till Östturkestan, det som heter Xinjiang, i nordvästligaste hörn, nära gränsen till och . Där arbetade han i några decennier med att hjälpa lokalbefolkningen på olika sätt, med utbildning, tandvård, tryckeri och annat. Han var också en duktig amatörbotaniker och bidrog till att dokumentera och artbestämma den lokala . När kommunisterna tog över landet tvingades familjen att fly under stora strapatser. Kanske är det på grund av den värme som den gamle mannen uttryckte för det uiguriska folket och för hans livfulla berättelser om folklivet där som den kinesiska regimens nutida övergrepp mot denna avlägsna turkiska folkgrupp, uigurerna, framstår med så knivskarp och förfärlig skärpa. På ett systematiskt sätt har kineserna försökt att utplåna den uiguriska kulturen. Man har premierat kinesiska inflyttare för att minska andelen av ursprungsbefolkningen, exempelvis genom att under ettbarnspolitikens decennier tillåta kinesiska familjer att skaffa fler än ett barn om de bosatte sig i Xinjiang. Man river de traditionella uiguriska husen och kulturbyggnaderna och ersätter dem med betongkomplex. Man förbjuder uigurerna att tala sitt språk. Man spärrar in omkring 1 miljon uigurer i koncentrationsläger för att ”omprogrammera” dem. Man tvångssteriliserar dem och stjäl kroppsorgan från dem. Det är en rent bestialisk avhumanisering av en hel folkgrupp. Uppgifterna om behandling av den muslimska minoritetsgruppen uigurer kräver omvärldens agerande. Runt 1 miljon uigurer sitter alltså fångna i omskolningsläger. Det rör sig om den största massinspärrningen av en etnoreligiös grupp sedan dagar. Enligt en rapport från och , som publicerades , uppfyller övergreppen mot uigurerna kriterierna för folkmord. Det är att nu erkänner att ett folkmord pågår och sätter press på världssamfundet, så att det fördömer den kinesiska statens agerande mot uigurerna. har i flera steg infört sanktioner mot kinesiska politiker och företag som man anser vara ansvariga för övergreppen, något som EU senare har anslutit sig till. Även kristna förtrycks i och tillåts inte utöva sin tro fritt. Särskilt utsatta är kanske uiguriska kristna, som är klämda mellan den muslimska majoriteten bland uigurer och den ateistiska regimen. Jag anser att bör verka inom EU för att unionen återkommande ska lyfta uigurernas, kristnas och andra minoriteters situation i . Vidare behöver ansträngningarna intensifieras för att få den svenske medborgaren frigiven. Utvecklingen i och och dessa länders ökade utsatthet förtjänar större uppmärksamhet från den . De omfattande protesterna i som pågick 2019 och 2020 hade sin grund i ett lagförslag som skulle ge regeringen i möjlighet att lämna ut personer som misstänks för brott i enlighet med straffrättsliga lagar. Den nationella säkerhetslag som började gälla 2020 har inneburit omfattande inskränkningar i press- och yttrandefriheten. Det är viktigt att betona att principen ”ett land två system” ska upprätthållas i syfte att bevara rätt till självbestämmande. Jag och anser att och EU tydligt behöver stå upp för frihet och demokrati med anledning av de senaste årens händelseutveckling i . Det utrikespolitiska förhållningssättet gentemot ska även syfta till att stärka förbindelserna med och . välkomnar utskottets tillkännagivande om ett House of i . är en de facto-stat och en demokrati med goda relationer till . och EU delar centrala värderingar som respekten för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer och skulle kunna dra nytta av ett ännu djupare samarbete. bör också verka för att främja deltagande i internationella sammanhang, exempelvis i internationella FN-organ. skulle vara en god mötesplats för att stimulera inte bara handelsutbyte utan även kultur och demokratiska värderingar. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 4 under punkt 2. 87 (L): Tack till alla för en god debatt! Vi debatterar mänskliga rättigheter i länder och regioner. Det är lite svårt, för det finns många länder och regioner som har stora problem med mänskliga rättigheter. Jag som liberal tycker att vi har ett ansvar att se till att människors, ja, människans, rättigheter respekteras överallt i hela världen, . Vi kan aldrig acceptera inskränkningar av människans rättigheter. De är absoluta och utanför tid och rum. De gäller överallt, . har det i debatten om mänskliga rättigheter och om utrikespolitik låtit lite som att en värderingsbaserad utrikespolitik, en politik som faktiskt sätter värderingarna om mänskliga rättigheter, demokrati, frihet och så vidare i första rummet skulle stå i kontrast till en mer pragmatisk syn där man kan talla lite på de där rättigheterna för att det kanske skapar affärsmöjligheter för eller någonting annat. Jag delar inte den synen. Jag menar att det är både i intresse och vårt ansvar att driva en värderingsbaserad utrikespolitik. Det är bra för . Det är bra för alla människor i , och för den delen alla människor utanför , om respekten för mänskliga rättigheter stärks och demokratin omfattar fler människor och fler länder. Det är bra för välståndsökningen och möjligheten att ha välfärd i både och hela världen om vi också stärker respekten för mänskliga rättigheter. Det finns ingen motsättning mellan de här två sakerna, trots att det ibland har kunnat låta så i den utrikespolitiska debatten. Detta visas glasklart av det anfallskrig som bedriver mot . Om vi från svensk sida tidigare hade vågat att inte vara med och finansiera detta genom rysk olja och gas, om vi tidigare hade sett till att stärka demokratibiståndet för att stärka de demokratiska krafterna i , då hade vi kanske kunnat undvika det fruktansvärda krig som vi ser just . Om fler länder respekterar mänskliga rättigheter och demokrati får vi också en värld som växer tillsammans och ett välstånd som ökar överallt. Man behöver inte välja mellan pragmatism och en värderingsbaserad utrikespolitik. I det här betänkandet pekas i rubrikerna särskilt , och ut liksom ett antal närliggande länder och områden. Jag kommer att uppehålla mig vid den del av betänkandet som har rubriken ””. Vi har en reservation med nummer 5 som vi yrkar bifall till. Det gör jag just därför att det i fallet kanske är tydligare än någon annanstans att utrikespolitiken måste våga vara just värderingsbaserad. Ett sådant exempel är såklart , där krafterna som kämpat och kämpar för demokrati mycket, mycket tydligt slagits ned av den kinesiska diktaturen. Det har funnits och finns fortfarande ett brett stöd i riksdag för tuffa sanktioner mot , men trots detta breda stöd saknar jag ett tydligt agerande från . Vi kan inte acceptera inskränkningar av mänskliga rättigheter i , och vi kan inte acceptera att den kinesiska diktaturen inte låter vare sig sina egna medborgare eller medborgare att leva i frihet och demokrati. Ett annat sådant exempel är Xinjiang, som har debatterats här tidigare. Där pågår brott mot mänskligheten. Vi har sett exempel på folkmord och vidriga brott där den uiguriska minoriteten utsatts för ohyggliga fasor av just den kinesiska diktaturen. Även detta är vårt ansvar. Det ligger också i vårt intresse att se till att avbryter detta och låter även detta folk leva i fred och frihet. Jag vill särskilt uppehålla mig vid . Det är lite märkligt att ligger som en rubrik under delen om i det här betänkandet, för är egentligen inte en del av . Det är ju helt uppenbart för alla som har läst bara någon poäng statsvetenskap att är ett eget land. De öar som utgör fungerar som en demokratisk och självständig stat. Det finns en tydlig definition av detta: ett tydligt avgränsat folk, ett avgränsat territorium och en statsmakt som har våldsmonopol och som upprätthåller rättsstat, lag och ordning. Då är det ett land. Sedan kan man hålla på och tjafsa politiskt och tycka att det ena är jobbigt att säga och det andra inte. Men man kan liksom inte skoja bort detta, oavsett hur någon har varit i ungdomsförbundet, att man är politruk eller har suttit som statsråd på eller vad det kan vara. Man kan inte skoja bort att är ett eget land. Det är dessutom en välfungerande demokrati. Det är en av de mest välfungerande demokratierna i världen – inte bara den enda i sitt område utan också en av de mest välfungerande demokratierna i världen. Vi menar att det inte går att acceptera hur stänger ute från olika internationella organisationer. WHO är ett sådant exempel. borde såklart också ha en plats i . Vi måste från svensk sida markera väldigt tydligt för detta. Vi som demokratiska medborgare bör omgående erkänna rätt att forma sin egen samhällsutveckling och att råda över sitt eget demokratiska system och integreras i alla de internationella institutioner och samarbeten som man själv vill. Ett-Kina-politiken har nämnts här . Men det kan inte vara vi svenska politiker som sitter här i och i som ska bestämma över detta. Det måste vara upp till eget folk att under demokratiska former få avgöra hur man förhåller sig till ett Kina-politiken och om den ska överges eller inte. Jag tror att om det taiwanesiska folket fick bestämma självt i fria val som inte påverkades av hot från hade man också valt att vara självständigt. Det är klart att vi som demokratiskt land har ett ansvar att se till att de får ha sådana val utan att vara hotade av . Vi har ett ansvar att se till att garantera det taiwanesiska folkets säkerhet. Vi har, som alla länder, en skyldighet att göra detta. måste kunna fatta beslut om sin egen framtid, fritt och utan inflytande, hot eller påtryckningar från diktaturen i . Det är av detta skäl som vi understryker i vår reservation att ska upprätta diplomatiska förbindelser med – ordentliga diplomatiska förbindelser. Ett första och bra steg är House of i . Detta har Socialdemokraterna har reserverat sig emot. Men det finns många steg kvar att ta, och vi har ett ansvar att bedriva en värderingsbaserad utrikespolitik också i detta avseende. Jag ber om ursäkt för att jag har överskridit min talartid en minut. (forts. § 13) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU14 Kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården m.m. Punkt 1 (Kompetens) 2. res. 5 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:80 S, 3 M, 2 C, 21 V, 1 - Avstod:47 M, 53 SD, 25 C, 17 KD, 12 MP Frånvarande:20 S, 20 M, 8 SD, 4 C, 6 V, 5 KD, 4 L, 4 MP, 1 - (M) och Acko Ankarberg (KD) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. och (båda M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Nationell kartläggning av kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården) 2. res. 7 (S, C, V, MP) 141 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:53 M, 53 SD, 18 KD, 16 L 7:80 S, 27 C, 21 V, 12 MP, 1 - Frånvarande:20 S, 17 M, 8 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 6 (Våldsutsatthet) 2. res. 14 (V) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:80 S, 52 M, 12 MP 14:21 V, 1 - Avstod:53 SD, 27 C, 18 KD, 16 L Frånvarande:20 S, 18 M, 8 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Punkt 8 (Vård och behandling av olika sjukdomar) 2. res. 22 (KD) 17 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:80 S, 21 V, 1 KD, 12 MP, 1 - Avstod:53 M, 53 SD, 27 C, 16 L Frånvarande:20 S, 17 M, 8 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 1 - (KD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 13 (Övriga frågor om mödrahälso- och förlossningsvård) 2. res. 28 (SD) 53 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:80 S, 26 C, 19 V, 18 KD, 16 L, 12 MP, 1 - Frånvarande:20 S, 17 M, 8 SD, 5 C, 8 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 1 - (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 18 (Medicinsk abort i hemmet) 2. res. 43 (M, C, L) 275 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:2 S, 1 KD, 1 - 43:78 S, 53 M, 53 SD, 27 C, 21 V, 15 KD, 16 L, 12 MP Frånvarande:20 S, 17 M, 8 SD, 4 C, 6 V, 5 KD, 4 L, 4 MP, 1 - och (båda S), (KD) samt Amineh Kakabaveh (-) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. (KD) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. (KD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 22 (Könstillhörighet) 2. res. 47 (C) 3. res. 48 (MP) 33 för res. 13 för res. Kammaren biträdde res. (S) samt och (båda M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:80 S, 53 M, 53 SD, 21 V, 18 KD, 16 L, 1 - Frånvarande:20 S, 17 M, 8 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. SoU23 om statens suicidpreventiva arbete Punkt 1 (Inkommande samtal till nödnumret 112 som rör hot om suicid) 2. res. 1 (S, L, MP) 108 för res. Kammaren biföll utskottets förslag.