prot · H909100 · 2022-04-21 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om ersättare för gruppledare för partigrupp vice talmannen meddelade att Liberalernas partigrupp anmält som ersättare för gruppledare för partigrupp . § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2021/22:428 Interpellation 2021/22:428 Ministerråd för infrastruktur av (KD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. § 4 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM75 Ändringar i EU:s förordning om värdepapperscentraler COM(2022) 120 till finansutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:230 till socialutskottet 2021/22:RR4 till finansutskottet 2021/22:4548 till justitieutskottet 2021/22:4650 till civilutskottet 2021/22:4604, 4629–4633 och 4635 till socialutskottet betänkande 2021/22:SkU15 1 (M): ska vi debattera skatteutskottets betänkande SkU15 som handlar om punktskatter. Motioner av skiftande slag finns med i betänkandet, allt från förslag till att sänka eller ta bort vissa punktskatter till förslag om höjda och nya skatter. Totalt har vi en bra bit över 20 punktskatter i vårt land, och nästan samtliga finns med i dagens ärende. Punktskatter ska vi ha för att staten ska få inkomster. Men alltför ofta är det också en skatt för att påverka vår konsumtion på det ena eller andra sättet. I ärendet finns en lång rad motioner. Genom motionerna ser man tydligt en stark vilja från vissa partier att begränsa antalet punktskatter eller sänka dem. Från andra partier finns en önskan om att öka på och finna nya kreativa lösningar. Jag kan garantera att vi moderater tillhör gruppen som vill se över och ta bort vissa skatter helt eller åtminstone minska vissa av punktskatterna. Exempel på punktskatter som vi helt vill avskaffa är bonus malus och symbolskatten plastpåseskatten. Av de 17 punktskatter som finns med i betänkandet tänkte jag kort nämna något om vissa av dem. Det gäller först energiskatten. Vi vill att ska ta initiativ till förhandlingar om ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp. FN:s klimatpanel lyfter fram ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp som ett av de viktigaste verktygen för att minska utsläppen och nå målen i . Liknande förslag har också lyfts fram av en rad tunga svenska ekonomer och klimatforskare i en rapport från SNS konjunkturråd. I de flesta länder är det fortfarande helt eller nästan gratis att släppa ut koldioxid. Det är orimligt. Ett globalt minimipris på koldioxidutsläpp skulle ändra på detta och vara ett steg på väg mot principen att den som orsakar skador i miljön och på klimatet ska betala fullt ut för dessa. Det minskar också risken för att utsläpp flyttas mellan länder. Svenska företag slipper konkurrera med företag som inte behöver betala för sin klimatpåverkan. Nästa punktskatt jag vill nämna är kemikalieskatten. Det finns tydliga signaler på att kemikalieskatten missgynnar branscher och svenska aktörer och är skadlig för svensk konkurrenskraft. Dagens utformning av kemikalieskatten saknar positiva miljöeffekter. Det är uppenseendeväckande, eftersom det var ett av de främsta motiven bakom skattens införande. I den granskning av lagen om kemikalier i elektronik som Kemikalieinspektionen och genomfört på uppdrag av regeringen konstaterar myndigheterna att skatten inte haft den effekt som var avsedd, det vill säga att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö och på så vis skydda människors hälsa. Myndigheterna konstaterar i sin granskning att skatten är svår att administrera både för företag och för myndigheter. Sedan gäller det skatt på avfall. Motivet för införandet av skatt på avfallsförbränning är inte att minska de miljöeffekter som orsakas av de skattskyldigas förbränningsanläggningar. I stället är syftet att minska de miljöeffekter som orsakas av aktörer som genererar avfallet. Eftersom den skatt som regeringen infört inte kommer att föras över till de aktörer som påverkar avfallets uppkomst och sortering kommer inte heller principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan att följas. Skatten uppfyller alltså inte sitt syfte, och den har inte heller någon miljöstyrande effekt. Skatt på förbränning av avfall har dessutom funnits tidigare men avskaffades för att den inte gav önskvärd effekt. Regeringen konstaterar själv att den nu föreslagna skatten inte kommer att minska de klimatpåverkande utsläppen på kort sikt. Ekonomiska styrmedel på miljöområdet bör så långt det är möjligt utgå ifrån att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. Sedan skatten infördes har beteendeförändringar och flera andra faktorer bidragit till att den har förlorat fiskal betydelse. Dess tillskott till statskassan är försumbar. Mot bakgrund av vad som redovisats beträffande skattens begränsade fiskala betydelse, minskat behov och den administrativa bördan som den medför borde man därför ställa sig frågan om skatten i sin nuvarande form har spelat ut sin roll. Det är därför motiverat att se över dagens utformning av avfallsskatten. Självklart står jag bakom samtliga våra reservationer, men jag yrkar bifall till reservation nummer 1. 2 (SD): En av hörnpelarna i basen för vår ekonomi, vårt välstånd och vår offentligt finansierade välfärd är vår energiförsörjning. mix av koldioxidfri energiproduktion genom vattenkraft och kärnkraft har i internationella jämförelser stått sig väl när det kommer till utsläpp. Vi får inte heller glömma att är ett nordligt beläget land med kallt klimat stora delar av året. Det innebär att vi är beroende av energi för uppvärmning. Svensk energi- och industrisektor behöver villkor som är jämlika och gynnsamma. Olika energislag beskattas ojämlikt i . Vi ser därför ett behov av en harmonisering inom beskattningen av dessa energislag. Energibeskattningen behöver också ses över ur ett internationellt perspektiv, så att svensk industri ges optimala förutsättningar att verka på en konkurrensutsatt marknad. När det gäller den svenska drivmedelspolitiken är vi ett unikum. Med tanke på att är EU:s tredje största land, som vi är det näst mest glesbefolkade, finns det ett stort behov av välfungerande transporter för såväl gods som människor. Redan innan invasion av hade världens högsta dieselpris och även bland de högsta bensinpriserna i världen. En huvudsaklig orsak till det höga dieselpriset är den höga inblandningen av biodrivmedel, den så kallade reduktionsplikten. Det är inte nödvändigtvis en ond sak att göra oss mer oberoende av oljeproducerande stater. Men med tanke på att vi importerar av biodrivmedel som vi använder gör vi oss i stället beroende av import av biodrivmedel och råvaror för detta från andra länder, där man även ur ett miljö- och klimatperspektiv kan ifrågasätta framställningen och transporterna av dessa. Förutom en reducering av reduktionsplikten på bränslet till en mer EU-harmoniserad nivå behöver vi också sänka drivmedelsskatterna och permanent avskaffa de automatiska skattehöjningarna på drivmedel, de så kallade KPI- och bnp-indexeringarna. Att genomföra automatiska skattehöjningar utan att man behöver fatta beslut om det i denna kammare är bekvämt för en regering men kan också anses vara en demokratibrist. har visserligen den sittande regeringen pausat den så kallade bnp-indexeringen och utlovat en fryst nivå på reduktionsplikten, men detta är inte tillräckligt. Även våra svenska lant- och skogsbrukare har dragits med en svag lönsamhet som bränslepriserna skjutit i höjden. De svenska bönderna konkurrerar på en internationell marknad och behöver därför liknande förutsättningar som deras utländska konkurrenter har. Och med tanke på vårt kalla klimat behöver man inte sätta krokben för dem ännu mer utan i stället se till att sänka skatten permanent på drivmedel till EU:s lägstanivå för dessa näringar. Med tanke på storlek och glesa befolkning har vi behov av att kunna transportera oss snabbt mellan våra olika landsändar. För såväl privatpersoner som företag är flygtrafiken en livsnerv för att kunna ha ett väl fungerande näringsliv i hela landet. Den flygskatt som regeringen har infört har inneburit många negativa konsekvenser för flyget, då flyglinjer och flygplatser redan har lagts ned eller hotas av nedläggning. Kostnaderna för företag som exempelvis anlitar konsulter eller skickar sina anställda på utbildningar på annan ort ökar kraftigt när restiderna i vissa fall flerdubblas. Flygskatten har också kritiserats för att den inte har någon miljöstyrande funktion utan tas ut med samma belopp oavsett hur miljövänligt flyget är. När det gäller flertalet punktskatter har regeringen varit synnerligen konstruktiv och uppfinningsrik med att hitta på nya saker att beskatta. Vi har kemikalieskatten – en viktbaserad skatt på elektronikvaror för att minska andelen farliga ämnen i elektronikprodukter. Men att tro att med sin lilla marknad skulle kunna påverka de globala elektronikjättarnas användning av olika kemikalier är inget annat än naivt. Skatten har även fått kritik för att inte vara miljöstyrande och dessutom för att sätta krokben för näringslivet. En annan punktskatt som har fått mycket kritik är avfallsförbränningsskatten. Det är en skatt som fjärrvärmeverk och kraftvärmeverk måste betala för det avfall som bränns i deras anläggningar. Även denna skatt har kritiserats, och i egen utredning kom man fram till att skatten inte effektivt styr mot de mål som motiverade dess införande. Vi har även den berömda plastpåseskatten – en beteendestyrande skatt på plus moms för varje plastpåse som skulle förhindra plast i naturen och i valars magar. Detta är egentligen ett EU-direktiv om minskad förbrukning av plastpåsar. Dock visade det sig efter det att skatten hade införts att redan var i linje med EU:s önskade minskningar, men föga hjälpte detta. Plastpåseskatten resulterade inte heller i de skatteintäkter som regeringen hade räknat med, men regeringen anser den säkert vara lyckosam då den faktiskt förändrade beteendet hos konsumenter. Mycket färre plastpåsar säljs i butikerna – vid kassorna. I stället köper nu konsumenterna sina plastpåsar för avfall på rulle i butiken. Det är påsar som är importerade från och tillverkade av jungfrulig plast. Intressant att nämna är att regeringen inför budgeten hade aviserat en skatt på kläder och skor. Även detta var en skatt som skulle betalas beroende på hur mycket klädesplagget vägde. Dock valde man att i budgeten inte gå vidare med detta förslag. Om detta beror på oppositionens och näringslivets kritik eller på att skatten skulle införas under ett valår kanske man bör låta vara osagt. Regeringen hade också aviserat en skatt på engångsartiklar med för en kaffemugg och för en matbehållare. Här var det förmodligen pandemin som kom i vägen, men man ska nog inte bli förvånad om båda dessa förslag dyker upp ur skrivbordslådan igen om det inte blir ett regeringsskifte i höstens val. Skatter ska vara välavvägda och användas med försiktighet för att inte urholka legitimiteten i skattesystemet. står självklart bakom samtliga våra reservationer i betänkandet, men yrkar för tids vid votering bifall till vår reservation nummer 12. 3 (C): Fru talman, åhörare och ledamöter! Det känns onekligen lite knepigt att stå här och debattera punktskatter när världen runt omkring oss ser ut som den gör – när världen runt omkring oss faktiskt är galen. Det känns som att vi inte har gjort annat än att diskutera just punktskatter för att kompensera höjda kostnader med anledning av Putins krig i . Vi behöver ha ett robust och förutsebart skattesystem, för då står vi bättre rustade för nästa kris. Är det någonting vi lärt oss är det att kriser kommer – och förhoppningsvis går. Just därför är det viktigt att vi, trots allt, debatterar och beslutar om förbättringar i skattesystemet. Vi behöver fästa större vikt vid skatter som korrigerar problem och inte snedvrider ekonomin. Det gäller inte minst punktskatter, som är det vi diskuterar . Med punktskatter kan vi styra människors konsumtion och produktion. Det är det som är vitsen: att styra människor att göra olika val. Men då måste vi också förvissa oss om att man styr mot något som är bra eller bättre. Annars är det liksom ingen idé. Vi beskattar det vi inte vill ha i samhället, men i den andra vågskålen sänker vi skatterna på det som vi vill ha mer av, till exempel arbete och arbetade timmar, för att få på fötter. Många tänker nog på alkoholskatter eller tobaksskatter när man pratar om punktskatter. Färre tänker kanske på den potential till styrande effekt som ryms inom detta område, exempelvis inom miljö och klimat. Jag vill säga någonting om vägtrafiken, som är det som ger upphov till den största delen av våra utsläpp. Det är bortom allt tvivel att utsläppen från trafik måste minska kraftigt. Men när det gäller just vägtrafik är lösningen enligt inte att beskatta avstånd. Man kan inte beskatta enbart avstånd i ett land som . Man kan inte bestraffa människor och företag som bor och verkar på landet, för det finns inga järnvägsspår att byta ut vägtransporterna mot. Vägslitage och utsläpp från trafiken handlar inte bara om koldioxidutsläpp, vilket bland annat är det som beskattas när man tankar. Det handlar om väldigt mycket mer. Vilken miljöbelastning har fordonets körande i hela trafiksystemet? Modellen med punktskatt på utsläpp måste ta hänsyn till stad och land, till vilken tid man kör, till vilka vägar man kör på och till om det finns alternativ till fordonstransport. Teknik på fordonet, vikt, axlar, drag och mängder av saker – allt detta och mer därtill behöver ingå i en översyn om skatteväxling inom transportsektorn. måste driva på inom EU för att det ska vara möjligt att fortsätta att befria förnybara drivmedel från koldioxidskatt, och detta utan att EU lägger sig i vilka råvaror som finns och deras lämplighet för biodrivmedelsproduktion. EU har tidigare angett att till exempel livsmedelsbaserade biodrivmedel inte är riktigt lika bra som andra, utan att för den skull värdera effektivitet eller klimatnytta. Vi producerar faktiskt biodrivmedel i , och den produktionen måste öka. Det har blivit väldigt uppenbart, inte minst . Den småskaliga dryckesproduktionen har fått ett enormt uppsving , och med en del regelförenklingar kan den blomstra än mer. EU har öppnat för att medlemsstaterna ska kunna tillämpa en lägre alkoholskatt på öl som är producerad av oberoende små bryggerier. Samtliga EU:s medlemsstater – om jag inte har fel – förutom och tillämpar nedsatt alkoholskatt i enlighet med direktivets intention, liksom . Utvärderingar från länder som tillämpar dessa nedsättningar visar att de har haft en positiv effekt på den inhemska ölmarknaden vad gäller både konkurrens, tillväxt och utbud. Alla hantverksbryggerier är, som vi vet, små företag. De största bryggerierna som räknas som småföretag har definitivt inte fler än 20 anställda. Nedsatt punktskatt på öl kan alltså leda till lite bättre konkurrens och till att konkurrensvillkoren utjämnas så att alla kan få de fördelar som större bryggerier kan uppnå. Det är därmed ett stöd till småföretagande. menar att regeringen bör se över möjligheten att införa en differentierad punktskatt på öl producerad av mindre lokala bryggerier. Jag vill avsluta med några ord om avfallsförbränningsskatten. Flera utredningar konstaterar, som vi har hört här, att skatten inte påverkar återvinning, utsortering eller materialval, likaså att skatten inte överförs till den som genererar avfallet och därmed inte följer principen om att förorenaren ska betala, samt att skatten inte får någon miljöstyrande effekt. Skatten är rent fiskal, vilket minskar konkurrenskraften i stadsnära elproduktion i exempelvis kraftvärmeverk. Här i har vad jag förstår situationen varit så akut att tillfälliga lösningar med kostsamma avtal utan marknadsmässiga grunder har slutits mellan lokala elproducenter och kommunen. Avfallsförbränningsskatten måste differentieras för att få en större miljöstyrande effekt, i kombination med att en ny strategi för ökad utsortering och återvinning av hushållsavfall tas fram enligt principen om en cirkulär ekonomi. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer men yrkar här bifall endast till reservation 43. 4 (KD): Vad kul det är att se så många åhörare här . Välkomna till , allihop! Det vi diskuterar här är punktskatter. Det finns väldigt många olika punktskatter på nästan lika många olika områden. Den som läser igenom det betänkande som vi debatterar kan få intrycket att det är väldigt spretigt. Men gemensamt för många av de punktskatter som finns eller föreslås i olika motioner är att de på ett eller annat sätt och av en eller annan anledning syftar till att styra våra beteenden – vi ska dricka mindre, röka mindre, spela mindre, flyga mindre eller köpa färre nya telefoner. I en del fall är syftet bra och en skatt också rätt verktyg för syftet. Andra fall är mer tveksamma, och det kan ifrågasättas om syftet är rätt, om en skatt är rätt verktyg och om skatten i fråga är utformad på rätt sätt. Det är viktigt att de punktskatter som finns uppfyller sitt syfte och inte får orimliga konsekvenser, annars riskerar de att urholka förtroendet för hela skattesystemet och i förlängningen också förtroendet för staten som sådan. Det betänkande som vi behandlar bygger på motioner som lämnades in vid den allmänna motionstiden . har det hänt en hel del. Den misslyckade energipolitik som lett till att viktig planerbar kärnkraft har lagts ned ledde först till mycket höga priser på el , , vilka drabbat såväl privatpersoner som företag på ett helt orimligt sätt. Därefter, , kom förnyade invasion av , som lett till ytterligare höjda energipriser. Problemet med de höga energipriserna och de orimliga konsekvenser dessa leder till för privatpersoner och företagare måste mötas kraftfullt. I det akuta skedet föreslog vi kristdemokrater att energiskatten på el tillfälligt skulle tas bort. Men vi har också tagit fram nya förslag om hur problemet ska lösas på . Även om vi kanske inte riktigt vill påminna oss om det just , , kommer det ju fler vintrar, och vill vi inte få nya elprischocker och akuta insatser då måste vi agera . Vi måste öka energiproduktionen, inte minst med utbyggd kärnkraft men också med andra energislag så att vi får en hållbar mix. Det är också viktigt att investera i elnätet så att kapaciteten kan öka. Men det behövs också insatser på skatteområdet. Vi kristdemokrater har föreslagit att en stötdämpare ska införas på energiskatten på el, så att skatten automatiskt sänks när priserna överstiger en viss nivå. Då dämpas den negativa effekt som elpristopparna har. Vi har också föreslagit att skatten på kraftvärme ska sänkas genom en sänkt avfallsförbränningsskatt. Regeringen vill för övrigt att den skatten ska indexeras, vilket förstås skulle leda till ännu högre elpriser . Vi kristdemokrater säger blankt nej till detta. är det att agera, så att svenska folket slipper drabbas av samma prischocker på el som vi drabbades av , . infördes kemikalieskatten, som är en viktbaserad punktskatt på elektronikvaror. Utvärderingar som gjorts visar att skatten har kostat oss ungefär tusen jobb och att den inte ens drar in de pengar som man beräknade att den skulle dra in. Skatten påverkar också återbruket av elektroniska varor på ett negativt sätt. Det finns företag som köper, renoverar och säljer begagnad elektronik. Dessa företag skapar arbetstillfällen och betalar skatt, som deras verksamhet bidrar till en cirkulär ekonomi och ett minskat klimatavtryck. Men även dessa företag drabbas av kemikalieskatten. Så var det inte tänkt att det skulle vara. Faktum är företagen på papperet har rätt till undantag från skattskyldighet, men för att påvisa det krävs det en mycket omfattande administration där man ska kunna visa att kemikalieskatt redan är betald för den vara som ska säljas. Därför drabbas också dessa företag av kemikalieskatten, och det har en negativ effekt på framväxten av nya arbetstillfällen och en mer miljövänlig ekonomi. För att lätta på den administrativa bördan och kostnaderna för dessa företag bör man därför införa en presumtion om att kemikalieskatt är betald på en vara som återbrukas. Det innebär förenkling, och det innebär att fler elektronikvaror kan återvinnas och användas fler gånger. Avslutningsvis, fru talman, står jag precis som andra talare här givetvis bakom alla reservationer från mitt parti, , men jag yrkar för tids bifall endast till reservation 32. 5 (MP): Fru talman och åhörare! Jag ska först säga några ord om grön skatteväxling. Idén bakom grön skatteväxling är att man ska beskatta det som ställer till det för miljön, naturen och klimatet och i stället sänka andra skatter. Detta är ett väldigt bra system i grunden. Det handlar om att låta dem som släpper ut betala men också om att faktiskt öka människors frihet. Om man minskar sina utsläpp får man i slutändan mer pengar i plånboken, vilket gör att man kan välja fritt hur man ska spendera dem. Det är ett rättvist system. Det gör att de som bidrar till problemet betalar men ger ett valalternativ att inte bidra till problemet och därmed kunna få mer pengar i plånboken. Det fungerar inte helt och hållet på egna ben. Det måste kompletteras med andra skatter för att säkra välfärden och en omfördelning av resurser i samhället. Men i grund och botten behöver vi jobba mer med grön skatteväxling och fortsätta beskatta de varor och de utsläpp som sker som påverkar miljön och klimatet negativt. Att titta på den faktiska politiken är lite som att titta på planschen för . Det är de klassiska högerpartierna som i princip vill ta bort alla miljöskatter. Man säger att utsläpparen ska betala, men så fort det kommer till kritan gäller inte längre detta. Så fort man får en chans vill man ta bort i princip alla miljöskatter vi har i det här landet. Lite förenklat finns det egentligen bara ett parti som verkligen vill jobba med gröna skatter, och det är . De flesta andra partierna stretar egentligen emot och försöker att minska beskattningen på det som förstör vår gemensamma miljö. Det är the usual suspects, och värst av allt är högerkanten i svensk politik. Det fanns när högerkanten inte höll på så här, bland annat under . Jag tycker att det var befriande att även högerpolitiker faktiskt hade en idé om att utsläpparen ska betala och att man ska använda skattesystemet på ett effektivt sätt för att minska utsläpp. Så är det inte längre, utan nu tävlar högerpartierna om att sänka skatt efter skatt som handlar om att få en bättre miljö. En av de mest uppenbara frågorna som rör skattesystemet nu är hur vi ska beskatta det fossila inom transportsektorn. Där är egentligen vi i helt ensamma om att inte vilja sänka skatten på det fossila. När vi befinner oss mitt i ett klimatnödläge är det, och jag ska försöka att inte svära i talarstolen, väldigt, väldigt dumt att sänka skatten på det som snabbast bidrar till att värma upp vår planet. Där är det nu ensamt i det hörn som vill värna klimatmålen och fortsätta att ha en beskattning på fossil energi. Plastpåseskatten, som har varit uppe, har visat sig vara en succé. Den har kraftigt minskat mängden plastpåsar som säljs, inte minst i matvarubutiker och liknande. Skatten har också fått den positiva effekten, vilket var ett av syftena med den, att man återanvänder sina påsar i större utsträckning och tar med sig en korg eller annat att ha maten i när man har handlat. Den skatten vill förstås högerpartierna ta bort. Sedan finns det en särskilt obegåvad sak att göra i detta läge, och det handlar om elskatten. Man ska ha väldigt stor respekt för att elpriserna har varit väldigt höga. Det är rimligt att kompensera för det, men att sänka skatten på just el och gå över mot mer elvärme skulle få effekten att man slår ut mycket av kraft- och fjärrvärmen som vi har i det här landet.