prot · H90969 · 2022-02-18 00:00:00 — § 1 Upphävande av medgivande för utskotten att besluta om deltagande på distans vid utskottssammanträden Tredje vice talmannen meddelade att talmannen beslutat att tills vidare medge att utskotten skulle få besluta om deltagande på distans vid utskottssammanträden. Beslutet hade fattats med anledning av de extraordinära förhållanden som till följd av pandemin väsentligen försvårat för ledamöterna att delta på plats vid utskottens sammanträden i . Tredje vice talmannen meddelade att talmannen i samråd med gruppledarna noterat att de synnerliga skäl som legat till grund för beslutet inte längre förelåg. Talmannen hade därför föreslagit att medgivandet att utskotten fick besluta om deltagande på distans vid utskottssammanträden skulle upphävas . Kammaren biföll detta förslag. § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Tredje vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i svenska delegation. Kammaren biföll denna avsägelse. § 4 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas partigrupp anmält som ledamot i svenska delegation och som suppleant i svenska delegation. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i svenska delegation suppleant i svenska delegation § 5 Anmälan om ordförande i utskott Tredje vice talmannen anmälde att (M) valts till ordförande i näringsutskottet . § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:319 Interpellation 2021/22:319 Inre utlänningskontroller av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:334 Interpellation 2021/22:334 som gruvnation av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:346 Interpellation 2021/22:346 Flyttande av gods till insjöfarten av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2021/22:347 Interpellation 2021/22:347 Ökad andel sjötransporter av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2021/22:348 Interpellation 2021/22:348 Fler fartyg under svensk flagg av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2021/22:349 Interpellation 2021/22:349 Utebliven justering av skatten på bränsle av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 7 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:118 till trafikutskottet 2021/22:ÖN1 till COM(2021) 565, COM(2021) 823 och COM(2022) 39 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 803 och COM(2022) 32 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 890 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 891 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2022) 50 till socialutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 8 Ärende för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:AU7 Arbetsrätt § 9 Svar på interpellationerna 2021/22:217, 220 och 251 om ungdomsrån och lagföring av kriminella ungdomar 1 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att stävja utvecklingen rörande ungdomsrån och om jag och regeringen avser att vidta några särskilda åtgärder för att vidare utreda eller agera mot svenskfientlighet. Han har också frågat mig om jag och regeringen avser att utreda frågan om en sänkt straffmyndighetsålder och om jag och regeringen avser att återkomma till med andra förslag för att komma åt de lagöverträdare som är 15–. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka uppklaringen av personrån och om jag avser att förändra straffrabatten för gärningsmän i åldern 15–. Rån är ett mycket allvarligt brott som hos offret kan orsaka rädsla och oro efter brottet. Sådan brottslighet kan dessutom ofta leda till en fortsatt kriminell livsstil. –ökade antalet ungdomsrån. Lyckligtvis har vi nu sett en kraftig nedgång –2021. Antalet anmälda personrån mot unga minskade , och den utvecklingen har sedan fortsatt. minskade anmälda ungdomsrån jämfört med enligt den preliminära statistiken. Det är angeläget att den minskningen fortsätter. arbetar aktivt mot ungdomsrånen, bland annat genom ökad polisiär närvaro på platser och tider där sådana brott ofta begås. Genomförandet av den historiska satsningen på att öka antalet polisanställda fortsätter. För att öka brottsuppklaringen har beslutat om en övergripande strategi för hur utredningsverksamheten ska bedrivas för att vara rättssäker, effektiv och enhetlig. Det straffrättsliga regelverket är också viktigt. förslag om ett höjt minimistraff för rån bereds nu i . Regeringen har även beslutat en lagrådsremiss med förslag om skärpta straff för knivbrott. Brås studie visar att i de fall där vapen har använts vid ungdomsrån är kniv det i särklass vanligaste vapnet. Ett rån eller något annat brott som har som motiv att kränka offret på grund av hans eller hennes svenska ursprung kan bedömas som hatbrott. Ett sådant brott kan alltså, som jag framhållit i flera svar på riksdagsfrågor , redan med nuvarande regelverk leda till ett strängare straff. Som jag också tidigare svarat när han ställde en riksdagsfråga på det temat anser jag att straffmyndighetsåldern på är väl avvägd. Det innebär emellertid inte att samhället ska stå passivt när mycket unga personer begår brott eller riskerar att dras in i kriminalitet. Det är tvärtom. Utredningen om barn som misstänks för brott föreslår åtgärder som innebär att fler brott som begås av barn ska utredas av polis. Utredningen föreslår också att det ska införas en ny huvudregel om att åklagare ska väcka en bevistalan när ett barn misstänks ha begått ett brott med minimistraff om fem års fängelse, till exempel grovt rån. När det gäller lagöverträdare i åldern 15–konstaterar jag att både den utredning som tog fram förslag om slopad straffrabatt för unga myndiga och i princip samtliga remissinstanser har bedömt att det inte är en god idé att förändra straffrabatten för dessa gärningsmän. Vidare har justitieutskottet så sent som uttalat att den nuvarande ordningen för påföljdsbestämning för den här åldersgruppen har goda skäl för sig. Med det sagt är det viktigt att vi har trovärdiga påföljdsalternativ för unga lagöverträdare, och regeringen har också skärpt regleringen i flera avseenden. Det handlar om införandet av påföljden ungdomsövervakning som kan användas vid exempelvis allvarligare våldsbrott och rån. slopades också straffreduktionen för unga myndiga vid allvarlig brottslighet. Regeringen har dessutom gett en särskild utredare i uppdrag att se över regleringen om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under . Det handlar om att se över strafftiderna, men också att se till att vi har ett system som innefattar adekvata återfallsförebyggande åtgärder även efter frigivningen. Även brottens orsaker måste bekämpas. Den här regeringen har som prioritering att vända på varje sten för att bekämpa segregationen. Inom ramen för 34-punktsprogrammet föreslår regeringen flera satsningar på det förebyggande arbetet, bland annat att ge kommunerna ett lagstadgat ansvar att arbeta brottsförebyggande. Regeringen har också sett till att kommunerna subventioneras när de behöver placera ungdomar enligt LVU på Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem för att förhindra fortsatt kriminalitet och återfall. Sammanfattningsvis har regeringen alltså vidtagit ett stort antal åtgärder som riktas mot unga som har begått brott eller som riskerar att dras in i kriminalitet. 2 (SD): Då vi nu kommer att debattera tre interpellationer finns risken att det blir lite stökigt och osammanhängande. Jag önskar därför inleda med att redogöra för att jag i detta anförande önskar lägga fokus på min interpellation om Brottsförebyggande rådets rapport om ungdomsrån för att sedan i mitt nästa inlägg beröra min interpellation om lagföring av kriminella ungdomar. Däremellan får vi som bekant sällskap av och hans interpellation om ungdomsrån. Med det sagt tål det att inledas med en kort redogörelse för den rapport från som initierade den ena av mina interpellationer. Brå valde att i sin rapport 2021:19 studera ungdomsrån som fenomen, och statistiken är minst sagt deprimerande. Detta är ett fenomen som jag belyst, problematiserat och motarbetat länge och som jag och haft skäl att debattera återkommande. Det gäller inte minst då regeringen avstått helt från vissa välbehövda åtgärder och dröjt ordentligt med andra. Mer om det i mitt nästa anförande. Även om rapportens resultat för min del på intet sätt var främmande eller oväntat utgör det kanske en väckarklocka för dem som inte önskat erkänna problematiken, och förhoppningsvis kan den leda till politiskt agerande. Antalet ungdomsrån har dubblerats under tid vid makten, även om vi sett någon minskning under pandemin när människor har hållit sig hemma och inte tillåtits vara ute i miljöer där ungdomsrån ofta sker. Om jag hade varit i skor är det inte någonting som jag hade skrutit om. Jag hade förstått att minskningen hade en koppling till de begränsade rörelsemönster som varit under pandemin. Men har det ökat kraftigt. I Brås rapport framgår att av de misstänkta förövarna har utländsk bakgrund, medan av offren har svensk bakgrund. Lägg därtill att Brå räknar svensk bakgrund som en person med minst en svenskfödd förälder – inte två, som man räknar med i vissa andra länder. Givet detta kan man inte bortse från att svenskfientlighet sannolikt är ett av motiven vid dessa rån. Det är ett fenomen som genomgående har avstått från att erkänna. Tesen förstärks av att en skrämmande hög andel av rånen har förnedringsinslag. Det är något som onekligen inte kan förklaras av att förövaren har det dåligt ställt och endast rånar av ekonomiska skäl. Om man rånar någon på en jacka för att man fryser och inte har råd att köpa en egen kan socioekonomiska faktorer delvis vara en faktor till brottet. Men om man därefter filmar och sprider rånet är det annat som ligger bakom. Att vissa förövare går längre än nödvändigt för att tillskansa sig ägodelar efter överlåtandet och även fortsätter övergreppet och inte sällan filmar och delar det till vänner talar för att det finns en önskan hos förövaren att etablera dominans och sprida skräck. Om regeringen inte anser ungdomsrån vara allvarligt nog i sig självt borde åtminstone det nu vedertagna övervåldet, förnedringsinslagen och spridningen i sociala medier av övergreppen tillsammans anses vara nog för handling. Utifrån rapporten är det för mig uppenbart, sett till såväl förövare som offer och de utbredda förnedringsinslagen, att svenskfientlighet utgör en faktor när det kommer till ungdomsrån. 3 (M): Tack så mycket, statsrådet, för svaret! När en ung pojke eller flicka rånas på sin telefon, dator eller jacka på väg hem från skolan eller på väg till fotbollsträningen sätter det djupa spår hos den som drabbas. Men det sprider också en rädsla och en känsla av otrygghet hos många andra unga och hos deras föräldrar. Detsamma gäller naturligtvis även för andra som drabbas av personrån, inte minst äldre. Min hemstad hör till de kommuner i landet där ungdomar löper allra störst risk att bli rånade. –2019 har 162 ungdomsrån anmälts i . Och rånvågen fortsätter. Mer eller mindre kan vi läsa i lokalpressen om nya personrån. Det har handlat om mopedrån, om hur mäklare har rånats i anslutning till visningar och om att förövare tränger sig in i bostäder. Det har också ägt rum ett stort antal personrån på allmän plats. Bland annat rånades en 80-årig kvinna i ett bostadsområde en vanlig eftermiddag . En grupp som är särskilt utsatt för risken att bli rånad är just ungdomar, inte minst unga killar. Vi har sett ett flertal exempel där barn och ungdomar har blivit rånade på väg till eller från skolan och aktiviteter. I ett fall blev två pojkar så unga som rånade efter skolan. passerades ytterligare en gräns. Två maskerade och knivbeväpnade gärningsmän gick in i ett klassrum på och rånade eleverna på deras skoldatorer. Även om min hemstad är hårt drabbad av rånen är denna utveckling inte på något sätt unik för . I fördubblades antalet ungdomsrån –2019, och precis som utvecklade i sitt inlägg kan den nedgång vi ser främst förklaras av pandemin och att ungdomar har hållit sig hemma. För att bryta utvecklingen är brottsförebyggande insatser avgörande, men krävs att rättsväsendet förmår att tydligt markera brottens allvar. Viktigast i det brottsförebyggande arbetet är familjen. Föräldrarna har det yttersta ansvaret för sina barn. När föräldraskapet inte räcker till kan ofta erbjuda ett viktigt stöd. En välfungerande skolgång är dessutom en viktig skyddsfaktor för unga i riskzonen. Men en förutsättning för att det brottsförebyggande arbetet med familj, skola och socialtjänst ska fungera väl är att ungas brottslighet kan upp och att effektiva påföljder kan dömas ut och fullföljas. Vi vet att ungdomar som lyckas med sitt första rån ofta fortsätter och begår betydligt fler tills någon sätter stopp. Dessvärre är uppklaringsgraden av de här brotten låg, och när personer väl döms är påföljderna inte tillräckligt ingripande för att på ett tydligt sätt markera brottets allvar. I svaret hänvisar statsrådet till den nya påföljden ungdomsövervakning. Av de gärningsmän vi nu diskuterar är det emellertid främst de som blir dömda för grovt rån som blir aktuella för denna påföljd eftersom straffmätningsvärdet behöver uppgå till minst sex månaders fängelse för att ungdomsövervakning ska kunna dömas ut. Jag vill därför fråga statsrådet om han anser att det är tillfredsställande att minderåriga som döms för rån av normalgraden mycket sällan döms till den mer ingripande nya påföljd som statsrådet hänvisar till i sitt svar. 4 BORIANA (M): Det rinner blod från mitt ansikte. Det blir en blodpöl under mig. Glasögonen flyger iväg i ett slag, och så tar de min telefon och vill att jag ska öppna den. Men telefonen känner inte igen mitt ansikte. Detta är ett vittnesmål från Brårapporten om våldet och rånen mot ungdomar. Hur kan vårt samhälle, som har som lag och där barns rättigheter påpekas i varje sammanhang, låta det här gå så långt? Och vad görs åt det faktum att det finns en splittring i samhället? Som mina kollegor påpekade är det främst ungdomar med invandrarursprung som angriper ungdomar som betraktas som etniska svenskar. Hur kan det ha gått så långt? I sitt svar säger ministern att det finns möjlighet att döma en person för hatbrott när brotten riktar sig mot etniska svenskar. Jag vill gärna att ministern ger exempel och kommer med statistik. Hur många ungdomsbrottslingar har dömts till strängare straff för att de har utfört brott mot etniska svenskar? Detta är inget nytt fenomen. skrevs en uppsats vid som handlade just om detta: angreppen på ungdomar som kommer från majoritetssamhället. Där citerades bland annat unga förövare som sa: När vi är ute på stan och rånar krigar vi. Vi krigar mot svenskarna. Det kommer en härlig känsla genom kroppen när vi rånar. Man känner sig nöjd och glad. Det känns som om man har lyckats. På frågan från forskaren om vad makt är svarar man: För mig är det att svenskarna ska lägga sig ned på marken. Jag undrar om ministern kan vända på perspektivet. Hur skulle det ha varit om det var tvärtom – om etniska svenskar hade uttalat sig om att makt för dem är att tvinga invandrare att lägga sig ned på marken och kyssa deras fötter? Hur skulle det vara om etniska svenskar bekände att de går ute på stan och letar upp invandrare för att de är mesiga och inte gör motstånd? Det här är väldigt allvarligt. Dessa ungdomar, som blir rånade, förnedrade och misshandlade till den grad att deras mobilkameror inte känner igen deras ansikte, blir svikna av samhället. För det är sant att svenskar inte själva söker rättvisa. Det är inte klanen man räknar med; man räknar med staten. Det är staten som ska fixa rättvisan. Det är staten som ska ställa upp och utdela straff till dem som bryter mot lagarna. Jag vill gärna få ministerns synpunkt på detta. 5 Justitie- och inrikesminister (S): Först en allmän kommentar: Det är väl så här det kommer att låta nu från och , den nya högern, som tävlar i att piska upp motsättningar mellan svenskar och invandrare. Det var extremt tydligt i det vi precis hörde. För mig spelar det ingen som helst roll om du är svart eller vit. Om du begår brott ska du buras in för de brotten. Då ska du ha en påföljd. Jag kommer aldrig att falla ned i något slags retorik som handlar om att piska upp motsättningar mellan grupper i . Det där har hållit på med . Det är deras favoritgren. Men när jag nu hör också gå in i precis samma typ av retorik förstår jag att ert samarbete har gått mycket djupare än vad man kanske i förstone hade trott. Nej, låt oss koncentrera oss på brottsligheten i sig i stället för att piska upp motsättningar mellan svenskar och invandrare. Det kan bara leda till ökad misstro, ökade problem och ökade konflikter i det svenska samhället. Jag betraktar förstås rån som ett mycket allvarligt brott. Det är också precis det jag säger i mitt svar. Därför är jag glad över att kunna se att antalet rån har minskat kraftigt . Det är 35 procents minskning . Vi ligger nu faktiskt på den lägsta nivån när det gäller rån mot ungdomar. Då säger ni att det bara har med pandemin att göra. Men sanningen är ju att också uppklaringen av ungdomsrån ökar. Min bedömning och slutsats är att detta mycket väl kan ha att göra med att polisen har prioriterat de här brotten och sett till att ingripa mot de ungdomar som ägnar sig åt denna mycket allvarliga brottslighet. Vi har skärpt straffen kraftigt . Vi har sett till att domstolarna i högre utsträckning dömer ut hårdare straff genom att vi har höjt minimistraffen. Vi har tagit bort straffreduktionen för 18–20-åringar för allvarliga våldsbrott – där innefattas också rånen. Vi har infört den nya ungdomsövervakningspåföljden, som redan har tillämpats . Vi kommer att gå vidare med detta för att se till att förbättra och förstärka påföljderna, riktat just mot dem som rånar. ligger det ett utredningsförslag på mitt bord som handlar om att skärpa minimistraffet för rån till 18 månaders fängelse och sänka gränsen för häktningspresumtion . Det innebär att vi kommer att få häktningspresumtion för rån. Vad betyder det? Jo, det innebär att den som misstänks för ett rån kommer att häktas i väntan på rättegång på ett helt annat sätt än vad som sker , så att vi helt enkelt får undan den individen från gatorna. Det är en mycket kraftfull åtgärd. Så gjorde vi när det gällde de grova vapenbrotten. Efter det att vi förändrade det ökade häktningarna av personer som misstänktes för grova vapenbrott fem gånger. Går vi i land med hela detta utredningsförslag från gängutredningen som vi fick , som vi nu arbetar med och som vi kommer att gå vidare med är det också en kostnad på över en halv miljard för Kriminalvården. Det vittnar om hur kraftfulla åtgärder det faktiskt handlar om när vi måste bygga ut häkten och anstalter för detta. Just nu har vi dessutom fler poliser på plats än vad vi någonsin har haft i . 21 929 var toppnoteringen – all-time-high för antalet poliser. Det är en effekt av att vi har förstärkt rättsväsendet på den sidan. går det ut ytterligare 800 poliser från våra nya polisutbildningar. Vi kommer att fortsätta att bekämpa all form av kriminalitet. Vi kommer att fortsätta att förstärka rättsväsendet. Vi kommer att fortsätta att prioritera de brott som drabbar ungdomar. Men när ni gör detta till en fråga där ni piskar upp hat, motsättningar och misstro mellan folkgrupper blir det stora problem i det svenska samhället. Det vill jag med kraft avråda från. 6 (SD): beskyller mig och övriga debattörer för att piska upp hatstämning mellan grupper i det svenska samhället. Då vill jag redogöra för vad jag gjorde. Jag återgav statistik från en myndighet som lyder under själv som justitieminister. Det var vad jag gjorde. Om inte vill att jag på det sättet piskar upp stämningen mellan grupper kanske han inte skulle låta sin myndighet … Oj, nu glömde jag. har ju inte bett sin myndighet att utreda detta. har inte bett Brå att studera etnicitet kopplat till brott eller bakgrund. Det har man inte velat. Detta har man velat mörka från Socialdemokraternas sida. När Brå nu tog fram denna rapport om ungdomsrån och när Brå även tog fram en rapport rörande förövares bakgrund var det på eget bevåg. Socialdemokraterna har inte vågat uppdra det. Man har velat mörka detta. Jag tycker dock att vi lämnar den låga nivån på debatten där och pratar om vad vi egentligen borde. Jag ställde i min interpellation om lagföring av kriminella ungdomar frågor kring varför regeringen inte har gjort mer för att få effektiva åtgärder på plats. Ungdomsrån begås naturligtvis av unga, och offren är just andra unga. Dessvärre har vi inte möjlighet att hantera detta på ett rimligt sätt. I stället kommer unga förövare undan utan rimliga påföljder – vilket gäller för fler brottstyper än just rån, kan tilläggas. Allt yngre barn begår allt grövre brott. Den organiserade kriminaliteten är väl medveten om den ansvarsfrihet som finns för dem under 15, och dessa utnyttjas för en rad kriminella gärningar, exempelvis narkotikahandel. Personer som inte är straffmyndiga begår dock fler typer av brott än endast sådana de utnyttjas för av kriminella gäng. Våldtäkter och rån förekommer med bekymmersam frekvens. Det torde stå klart att om man är kapabel att begå sådana gärningar är man även kapabel att möta de rättmätiga konsekvenserna: ett straff för den handling man utfört. Regeringen agerade, som nämnde, på ett närbesläktat område , nämligen straffreduktionen för unga lagöverträdare. valde då att i sin följdmotion gå längre än regeringen, precis som vanligt, genom att även angripa straffreduktionen för de lagöverträdare som är 15–– alltså inte bara de myndiga, vilka var de regeringen fokuserade på. Politiken måste agera kraftfullt mot de skenande ungdomsrånen. Vi kräver bland annat sänkt straffmyndighetsålder, kraftigt begränsad ungdomsrabatt för omyndiga och riktiga ungdomsfängelser. I vår övriga politik går vi dessutom längre genom att även förespråka en utredning om detta. Regeringen måste åtminstone börja våga adressera frågan om de unga lagöverträdare som ännu inte blivit myndiga. Detta var någonting som vi belyste när det betänkandet hanterades av , och det är någonting jag belyser här . Det som har skett när regeringen valde att endast reglera straffreduktionen för de myndiga, 18‑, 19- och 20-åringarna, är att det blir ett stort tröskelvärde mellan en 17-åring och en 18-åring som döms för brott, exempelvis rån. Det kommer att innebära att det skapas en incitamentsstruktur att begå rån och andra brott innan man blir myndig eftersom tröskeln då bli så hög, som en konsekvens av att och regeringen inte begränsade straffreduktionen för 15‑, 16- och 17-åringar. Är detta någonting som kommer att inse var fel och agera på i efterhand? 7 (M): Jag konstaterade i mitt förra inlägg att eftersom förövarna ofta är unga är straffen milda när någon väl döms för rån. Påföljden blir ofta bara några timmars ungdomstjänst eller ungdomsvård. Jag noterar att statsrådet i sitt förra inlägg inte kommenterade min fråga om han är nöjd med att minderåriga som döms för rån av normalgraden sällan blir dömda till den mer ingripande påföljden ungdomsövervakning.