prot · H909137 · 2022-06-27 00:00:00 — Jag tillhör den röst som anser att det är oerhört viktigt att varje generation bär sina egna kostnader och att nödvändigt underhåll inte ska skjutas vidare till framtida generationer. 115 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för det sista som sa. Jag gillar nämligen tanken att varje generation ska ta sitt ansvar och bära sina egna kostnader. Men hade vi en diskussion om , och då skulle uppenbarligen inte den generationen ta det ansvaret. Jag kunde inte låta bli! Allvarligt talat: Det vi talar om är historiskt höga satsningar på infrastruktur, närmare 900 miljarder – mer än någonsin – på järnvägsunderhåll och vägunderhåll. Det är nödvändigt, men kostnaden ökar. Det är en utmaning som , entreprenörer och regelskapare måste ta. Det är nu en för stark ökning av kostnaderna för underhåll. Jag noterar att inte hanterar järnvägsunderhåll i egen regi, utan det läggs ut på privata aktörer. Det är möjligt att andra lösningar kan pressa kostnaderna, men låt oss ändå diskutera det framöver. Sedan ligger mycket på nyutveckling. Det gör vi för att klara kapaciteten. De problem som vi nu ibland märker – jag märkte av det i går med problem i järnvägssystemet – visar att det trots stora investeringar finns utmaningar. Den stora utmaningen är kapacitet. Svenska folket sa långt innan pandemin att man vill åka mer tåg. Vi har sett en dramatisk ökning av tågåkandet i . Vi har också sett en kraftig ökning av andelen gods som skickas på tåg, och det beror inte minst på klimatfrågan. Man vill minska sina fossila avtryck, och man vill skicka mer gods på tåg och färdas mer på tåg. Det är som att vartenda kommunalråd och regionråd och varenda företagare runt omkring i landet säger att de vill ha mer järnväg. Jag ser tydligt vad som händer om vi inte tillför ny kapacitet. Jag tog tidigare upp exemplet Fehmarn Bält. Vi kan titta på mellan och och nuvarande Kust-till-kust-banan och se på den begränsade kapaciteten. Vad händer om vi inte bygger ut sträckan –? För att inte tala om hur tufft belastad är, om vi vill vidga resandet mellan , och . Här är dilemmat att medan vi har satsat på Norrbotniabanan, närmare 19 miljarder på Ostkustbanan, på nya stambanor, på att kraftigt öka kapaciteten i det svenska järnvägssystemet, föreslår 50 miljarder mindre på ny infrastruktur. Men det får konsekvenser, . Jag har erfarenhet genom att jag själv satt i när en moderatledd regering tog bort Norrbotniabanan ur nationell plan – trots att det fanns en bred uppslutning. I efterhand kan vi inse att det hade varit fantastiskt bra om banan hade byggts eftersom den då hade varit färdig , lagom till Northvolts, och etableringar. Men valde, tillsammans med och övriga partier i Alliansen att lyfta ut satsningen på Norrbotniabanan. Det är väl det som gör att man i stora regioner i är orolig. Blir det ett regeringsskifte? Kommer att lyfta ut –, –eller Ostlänken? Vad är svaret till Företagarna i , handelskammaren, politikerna i , i , eller längs Ostlänken, som är oroade över att det är för lite kapacitet i järnvägssystemet? Vad händer om det inte finns en förutsägbarhet? Låt mig påminna om att hela satsningen på nya stambanor presenterades av alliansregeringen . lägger man mindre pengar på ny infrastruktur. väljer man i stället att säga nej till satsningar på nya stambanor, trots att vi vet att det kommer att innebära kapacitetsproblem i järnvägssystemet och försämrade förutsättningar att nå klimatmålen. 116 (KD): Jag vill påminna om att och Socialdemokraterna har exakt samma volym på budgeten i det här ämnesområdet. Jag vet att statsrådet har tagit upp att satsar 50 miljarder mindre på nyinvesteringar. Jag har inte fullt ut dubbelkollat siffran, men det är troligtvis korrekt. Vi står ju här och debatterar frågan, nämligen att det läggs för lite på underhåll. Vi kristdemokrater har valt att föra en del av resurserna till underhåll. Regeringen talar då om att det behövs ny kapacitet. Ja, det är korrekt. Jag har pekat på sådana exempel. Det gäller exempelvis de investeringar vi kristdemokrater har pekat på när det gäller och även investeringar på sträckan –. Jag noterar att vi egentligen inte har fått något svar på detta. Vi har pekat på behovet av nya investeringar. Men faktum kvarstår. Även ett icke-skött underhåll har kapacitetseffekt. Det är därför regioner, , och Transportföretagen är oroliga. konstaterar i sin rapport att med regeringens nuvarande förslag kommer det att bli en underhållsskuld som ökar från 70 till 137 miljarder. Vi kristdemokrater vill parera denna underhållsskuld genom att göra något färre nyinvesteringar och satsa mer resurser på underhåll. Även det är en fråga om kapacitet. Skillnaden är den att när vi satsar på kapacitet gäller det hela landet. Jag vill påminna väljarna om att 80–av alla transporter sker på väg. Ändå väljer regeringen att investera av alla sina nya resurser på järnväg. Det är ingen god regionalpolitik. Vi behöver en ny regering. 117 (M): Jag vet inte om ministern förstår hur stor kritiken mot honom är när det gäller de underprioriteringar man valt att göra av vägunderhåll. Det är ingen som ifrågasätter att Socialdemokraterna är duktiga på att låna pengar, men prioriteringarna är orättvisa. Det jag inte förstår är varför Socialdemokraterna ständigt slår sig för bröstet för att det finns så mycket pengar på bordet. Om det verkligen finns så mycket pengar, borde man då inte kunna trygga vägunderhållet fullt ut? Regeringens prioritering av nybyggnation framför underhåll går emot rekommendation att vårda existerande infrastruktur och utgör kapitalförstöring. Vi kan läsa i infrastrukturplanen att ministerns egen myndighet tydligt kritiserar bristen på resurser till vägnät. På grund av socialdemokratin kommer det att bli ännu svårare att ta sig fram på vägar. Det kommer att skapa hinder för våra äldre som behöver färdtjänst. Det kommer att försvåra för ambulanser som behöver ta hand om patienter akut. Det kommer att sätta stopp för tillväxten och alla varutransporter som behövs i samhället. Det kommer att stoppa människor mitt i livspusslet från att hämta barnen i skolan eller ta bussen till jobbet. Jag förstår att Socialdemokraternas politik innebär väldigt mycket antibilism. Men det här är att stoppa allt från kollektivtrafiken till sjukvården till arbetskraften. Infrastrukturminister behöver nu inse att vi måste börja amortera och göra oss mer eller mindre skuldfria . En väl underhållen väginfrastruktur är viktig för att hela ska leva, för framkomligheten, för tillgängligheten och för trafiksäkerheten. Den är också avgörande för de framtida generationerna. Med det hoppas jag att ministern kan ändra uppfattning om hur viktigt det är att satsa på det statliga vägnätet. Det här blir nog min sista debatt , så jag får tacka för mig och önska alla en trevlig sommar. 118 Infrastrukturminister (S): Jag börjar med argumentation. Man ska komma ihåg att när vi nu gör stora satsningar på järnvägen innebär det också att vi avlastar vägnätet. Att bygga –innebär rimligtvis lite mindre trafik på . Att bygga nya stambanor handlar också om vad som händer om vi inte gör det. Vi kommer ihåg hur det var när det var stopp i hamn en gång. Hur såg det ut på i då? Det var milslånga köer. Tittar vi ut i , där det finns länder som inte satsar på järnvägssystemet, ser vi precis just det – milslånga köer med lastbil efter lastbil. I gjorde vi valet att satsa på järnvägssystemet, och bygger vi ut det för att mer gods och mer persontrafik ska kunna gå på järnväg – naturligtvis vid sidan av att vi förbättrar vägstandarden. Det är faktiskt en jämnare regional fördelning på både vägunderhåll och järnvägsunderhåll men också på väginvesteringar nu än . Titta bara på norra , som båda interpellanterna nämner. Det är fem gånger mer infrastrukturmedel i norra , och det är inte bara järnväg. Det är E10, E45 och E4. Det är satsningar på vid . Det är klart att det är stora satsningar. Vi ökar också stödet till enskilda vägar med en miljardsatsning. Det blir bekymmersamt för moderater och kristdemokrater att hantera att regeringen levererar när de andra partierna inte klarade av att göra det. Sedan är jag ledsen att behöva säga det till , men de exemplen handlar om kommunala vägar. Det är vägar som kommunen har ansvar för. Där är det så, återigen, att regeringen skjuter till . Det finns alltså förutsättningar om man i kommunen vill prioritera vägarna som kör på och som barnen åker till skolan på att faktiskt göra rätt insatser. Den möjligheten skapar regeringen genom att skjuta till mer pengar. Tack för bra debatter! Jag hoppas att ni också får en trevlig sommar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2021/22:547 om bemannade skolbibliotek 119 Statsrådet (S): har frågat mig när jag avser att komma till med förslag om att alla skolor ska ha tillgång till bemannade skolbibliotek och varför regeringen inte prioriterat att lägga fram dessa lagförslag än trots att de finns med i budgeten som reform. God läsförmåga är avgörande för att elever ska klara sina studier i alla skolans ämnen. Läsförståelse och medie- och informationskunnighet är också viktigt för att elever ska ha möjlighet att delta i det demokratiska samtalet. Att stärka skolbiblioteken och ge alla elever likvärdig tillgång till skolbibliotek är därför mycket viktigt. ska enligt skollagen eleverna i och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Hur skolbiblioteken är utformade skiljer sig dock kraftigt mellan skolor – från några böcker i ett litet rum till ett välutrustat bibliotek med många böcker, olika medier och en utbildad bibliotekarie. Det brister i likvärdighet i svensk skola. Därför tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att bland annat utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken. Utredningen lämnade sitt delbetänkande Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3) . Betänkandet har remitterats. I budgetpropositionen föreslog regeringen att medel skulle tillföras för att vidta vissa åtgärder med grund i utredningens förslag för att stärka skolbiblioteken. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Mot den bakgrunden har regeringen genom förordningen (2022:205) om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för föreskrivit att ska driva ett nationellt centrum för språk‑, läs- och skrivutveckling och skolbibliotek. Genom ändringen har regeringen genomfört ett av utredningens förslag – att Nationellt centrum för språk‑, läs- och skrivutveckling ska få ett utvidgat uppdrag och även ansvara för skolbiblioteksfrågor. Som utredningen framhåller kan en sådan ordning stärka skolbiblioteken och skapa förutsättningar för ett långsiktigt och systematiskt utvecklingsarbete om skolbiblioteksverksamhet. Utredningens övriga förslag i betänkandet bereds inom . 120 (MP): firar vi av demokrati. En grund för demokratin var att alla fick tillgång till läsningen, tillgång till att vara aktiva samhällsmedborgare, uttrycka sig och göra sin röst hörd. Läsningen är en grund i ett demokratiskt samhälle och en grund för annat lärande i skolan och under hela resten av livet. Läsningen är dock ett område där behöver satsa mer. När färre elever läser för att de vill och när färre elever läser tillräckligt bra för att förstå en dagstidning är det ett hot inte bara mot de elevernas möjligheter att klara sin skolgång utan i förlängningen också mot demokratin. Tittar vi ut i vår omvärld ser vi också hur viktigt det är att människor har förutsättningar att kritiskt förhålla sig till information och propaganda som de möter. Det absolut värsta exemplet är förstås den fruktansvärda desinformation som pågår i i förhållande till invasion av . Skolbiblioteken är den instans i samhället som har till uppgift att rusta våra barn och unga med både läslusten och informations- och mediekunskapen. Det är den där källkritiken men också källtilliten som gör att man ser skillnad på konspirationsteorier och kunskap. Men likvärdigheten brister. av elever har tillgång till bemannade skolbibliotek, enligt den statistik som finns. Och räknar jag in dem som samverkar med folkbibliotek. Det är alltså mindre än hälften. Bland friskolor är det mycket sämre ställt än bland kommunala skolor. Det är inte tydligt i lagstiftningen i skollagen vilket uppdrag skolbiblioteken ska ha. Jag menar att det är läsning och medie- och informationskunskap, precis som den statliga utredaren föreslog. Det är inte heller tydligt att skolbiblioteken också ska vara bemannade. Det är en verksamhet som tyvärr prioriteras ned och där man i värsta fall till och med har använt biblioteken som förråd. Den viktiga frågan till skolministern kvarstår: Kommer att lägga fram det viktiga förslaget om krav på bemannade skolbibliotek för alla elever? Om hon inte gör det före valet och om hon får förtroendet att fortsätta – är det då åtminstone en ambition från socialdemokratin? Jag och vi i menar att frågan om att säkerställa bemannade skolbibliotek är strategiskt central för en likvärdig skola. Den är viktig i ett läge där det råder lärarbrist och där det finns förutsättningar att rekrytera utbildade bibliotekarier till skolan för en strategiskt central uppgift för svensk skola: läsning och medie- och informationskunskap. Kommer förslagen att komma till ? 121 Statsrådet (S): Jag vill börja med att tacka för denna viktiga fråga. Jag uppskattar väldigt mycket att få en fråga av någon som jag delar grundsynen med när det gäller läsning och skolbibliotekets roll för det demokratiska uppdraget, som är så tydligt i läroplanen. Jag tänker också på att skolbiblioteket utgör en plats där tänkandet kan ske. Dit kan man gå och komma undan från undervisningen och möta andra vuxna. Jag delar fullt ut engagemang i frågan, och jag skulle gladeligen stå här och fortsätta diskussionen och se hur det är då. Däremot är jag inte beredd att föregå en beredning som sker av de förslag som finns och göra någon sorts utfästelse. Men jag vill säga som så att jag tänker att svensk skola måste fokusera. Vi vet att resurserna inte är oändliga, och vi vet att man inte kan ha hur många fokus som helst. När det gäller barnens lärande och allas möjligheter att bli unga vuxna som kan delta i det demokratiska samtalet, få sitt första jobb och komma till rätta i livet är skolbiblioteken en viktig del. Jag vill ha ordning och reda i svensk skola. Om det står i skollagen att man ska ha biblioteksverksamhet vill jag att vi tittar på vad ”verksamhet” är för något. Är det en låda med några böcker i som föräldrar har skänkt? Eller är det lite mer? Här måste vi fokusera. Svensk skola fokuserar på väldigt mycket annat . hade jag ett möte där vi pratade om möjligheterna att göra ett bra jobb som lärare. Då tänkte jag: Vad härligt, ett möte som handlar om det vi har som fokus för skolan! En lärare som lyckas med sitt uppdrag enligt läroplanen – det är det skolan handlar om. Men när jag står i den här talarstolen pratar vi faktiskt sällan om den frågan, för det är väldigt många som har fokus på mycket annat i svensk skola än på just elevers lärande. Ordning och reda i skolan innebär också ordning och reda när det gäller att vi har fokus på så mycket. Har man fokus på rätt ställen och det står i skollagen att man ska ha ett skolbibliotek – då ska man ha ett skolbibliotek. Ska man ha biblioteksverksamhet är jag väldigt tveksam till att det kan vara en bokhylla i en skrubb. Jag är som sagt tacksam för att frågan ställs, och jag hoppas att den återkommer . Då tycker jag att vi ska ta den vidare. 122 (MP): Att prioritera rätt sak, att fokusera och att använda begränsade resurser – jag hoppas att skolministern inte menar att det här är en fråga som inte ska prioriteras eller sättas fokus på. Jag önskar verkligen att det ska vara klart och tydligt, i så fall. När det kommer till resurser är det ett problem att det görs nedskärningar på skolan i de flesta av kommuner. Det är ett jättestort problem. Utredningens förslag om att tillföra ungefär 400 miljoner till kommunerna genom det kommunala kostnadsersättningssystemet, utgiftsområde 25, skulle stärka kommunernas möjligheter att satsa på skolan i stället för att skära ned. Vi måste sluta spara på våra elever i skolan. De här resurserna skulle tillföras kommunerna på ett sätt som gör att de kommuner som är duktigast och faktiskt erbjuder riktigt bra skolbiblioteksverksamhet skulle ersättas för det. skulle kraven i lagstiftningen göra att de som fuskar och kallar en boklåda i en skrubb för ett skolbibliotek skulle behöva använda resurserna till det som klart och tydligt står i skollagen: ett riktigt skolbibliotek som är bemannat. Då kanske det blir lite mindre pengar över att dela ut till aktieägarna som vill ha vinst i vissa friskolor. Och det är väl det som gör att Friskolornas riksförbunds vd gick i taket när utredaren kom med sina förslag. Man vill inte ha förslag som sätter barnens lärande framför aktieutdelning till aktieägarna. Därför tycker vi i att det här är svårt att förstå. De förslag som har lagts fram av utredaren har remitterats och fått ett väldigt positivt mottagande i stort – om vi räknar bort dem som hellre delar ut pengar till sina ägare. Då förstår jag inte vad det är som behöver utredas vidare och beredas vidare i . Är inte skolministern nöjd med hur förslagen är utformade? Eller är hon bara inte beredd att satsa pengarna? Jag vill citera avslutningen i sammanfattningen från utredning om bemannade skolbibliotek, för den motsvarar syn: ”I förlängningen kan ändamålsenliga skolbibliotek bidra till att elever blir informerade, engagerade och demokratiska samhällsmedborgare. Barn och unga som under hela sin skoltid får möta skolbibliotekarier rustas med kunskap och motståndskraft mot desinformation och propaganda. De får tillfälle att tänka och samtala om viktiga frågor, de får vidgade referensramar, och de får läsupplevelser. Men de blir aldrig färdiga, och det är som det ska.” 123 Statsrådet (S): Jag delar engagemang för det här. Det handlar om en helhet. Alla förslag som vi lägger fram på kammarens bord måste ha bra underlag. Vi kan inte lägga fram förslag som inte har full finansiering, och vi måste kunna se att finansieringen finns långt framåt. Det måste finnas långsiktighet, kvalitet i underlag och så vidare. Vi vet tydligt vad som hänt när det inte har funnits. Det finns en skyldighet för alla huvudmän att ha biblioteksverksamhet. Man kan förstås skriva in det tydligt i skollagen som ett tvång, och även att staten ska betala för det, när det nu ser ut som det gör i skolans värld med mycket frihet och många aktörer som alla tävlar mot varandra. Apropå vinst i skolan kan man ju vara så smart att man har lite rätt att ta ut lite vinst. Jag läste en tidning där någon sa att man inte behöver ha skolbibliotek, för eleverna kan väl gå till det kommunala. Då sparar man ju in lite, och då är det lite svårt när man har fått statsbidrag för det. Men det kanske möjliggör för annat. Det är lite oordning i svensk skola. Vi sköt till 1,2 eller 1,3 miljarder för pandemin . Det är väldigt svårt att följa upp hur de pengarna användes ute i kommuner och i fristående företag. Pengar är någonting som vi måste vara försiktiga med. Vi måste ha ett system där pengarna har ett tydligt syfte. Det måste vara ordning och reda. Det måste finnas politiker som inte bara vill skicka ut pengar utan också vill ta ansvar för hur de används där ute så att de används på rätt sätt. Därför måste vi ha en svensk skola som alltid har eleven i tydligt fokus och inte massor med annat. Jag ser fram emot att , om jag får det privilegiet – jag är tacksam för jag får – få jobba vidare med just den här frågan. Jag tror att skolbibliotek och de satsningar vi har gjort och kommer att göra kommer att ha betydelse. Jag vet att man fördelade 24 miljoner för inköp av biblioteksböcker. Mycket av det gick till just unga. fanns det ett statsbidrag som totalt fördelade . Även 2016 och framåt har skolbibliotekarier varit en uttalad målgrupp inom regeringens satsning Läslyftet, som har en kompetensutvecklingsinsats inom läs- och skrivutveckling, alltså hur bibliotekarier kan stötta lärare. Vi har även vidare flera sådana satsningar. Jag tänker att de förslag vi har lagt fram nu och de förslag vi kommer att lämna är en fortsättning på detta. 124 (MP): Jag läser mellan raderna i skolministerns svar att det handlar om pengar, att hon inte kan lova bemannade skolbibliotek eftersom hon inte kan lova mer pengar. Det må så vara att man inte alltid kan lova pengar i en interpellationsdebatt, men det oroar mig, herr talman, att Socialdemokraterna inte har prioriterat att satsa mer pengar just på skolan än vad man har gjort. som från var utbildningsminister gjordes historiskt stora tillskott till skolan. Och sådana behövs. Tittar vi på , jämför vi oss med i hur mycket pengar som läggs på undervisning och elevhälsa, kan vi konstatera att bör satsa mer pengar på skolan. ser vi nedskärningar i kommun efter kommun. Jag är överens med statsrådet om att vi måste strama upp så att de pengar vi satsar på skolan faktiskt går till eleverna och inte ut i aktieägarnas vinster. Den som vill plocka ut vinst ska inte få driva svensk skola. Men vi måste vara beredda att satsa mer resurser på skolan och att göra det genom de generella statsbidragen, enligt finansieringsprincipen. Att tydliggöra i skollagen vad skolbibliotekens uppdrag ska vara och att de ska vara bemannade ser jag som ett viktigt och prioriterat sätt att stärka likvärdigheten i skolan, stärka läsningen, stärka medie- och informationskunskapen och i förlängningen stärka demokratin. Det här är en central och strategisk fråga för svensk skola. Jag hoppas att Socialdemokraterna ska vara beredda att investera i barns läsande och bemannade skolbibliotek. 125 Statsrådet (S): Jag vill återigen säga att jag är glad att få diskutera den här frågan. Den sitter ihop med många andra frågor som och jag har diskuterat här i kammaren. Den dagen vi har offentlighet så att vi vet hur pengar används kommer det att bli lättare att se om det blev en bibliotekarie eller om det blev en svensklärare i årskurs 3 som fick extra arbetsuppgifter. Den dagen vi har ett rättvist skolval som gör det möjligt för alla skolor att ha en elevsammansättning där vi kan lära av varandra och där inte vissa föräldrar stängs ute, den dagen vi har politiker som säger att samhällsutvecklingen och segregationen är en politikerfråga – den handlar inte om skolval, marknadsfrågor och så vidare, utan det är politiker som styr hur samhället ser ut och vad som händer –, den dagen vi har politiker som inte bara tar skattemedlen och skickar ut dem utan också tar ansvar för hur de används ute i verksamheten, den dagen kan vi prata om hur vi kan bli mer effektiva. Det handlar också om att titta på hur vi överkompenserar fristående skolor för ett uppdrag de inte har, som de har färre skolbibliotek än de kommunala skolorna. Det måste vara ordning och reda i svensk skola. Jag vill säkerställa att de pengar vi lägger in i sådana här satsningar kommer barnen till godo. Om det står skolbibliotek på etiketten ska det bli skolbibliotek och ingenting annat. Med de orden vill jag tacka och önska henne en trevlig sommar och förhoppningsvis ett bra fortsatt samarbete. Jag vill också tacka kammaren för den här våren och önska alla en trevlig sommar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: COM(2022) 245 Förslag till och rådets direktiv om återvinning och förverkande av tillgångar COM(2022) 296 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1217/2009 vad gäller omvandling av informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter till ett informationssystem för jordbruksföretagens hållbarhet COM(2022) 650 Förslag till och rådets direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (omarbetning)