prot · H909103 · 2022-04-27 00:00:00 — Om det visar sig att det inte är en framkomlig väg inom rimlig tid kommer regeringen att lägga fram det förslag som man nu förbereder. Då blir fortfarande konsumenterna svaret skyldiga. Kan de räkna med att få den här lättnaden i plånboken? Eller gäller det bara om får igenom exakt det förslag som de tycker är bäst och också lyckas övertyga 26 andra medlemsländer? Kommer konsumenterna att få stå utan kompensation om det inte går? 7 (M) replik: Ni som lyssnar! Till att börja med kunde vi notera att det inte kom något svar. Ansökan har nämligen inte skickats in. finns det inget förslag på bord om tusenlappen som man pratar om. Det har inte skickats in någon ansökan till . Den här regeringen sitter alltså fortfarande på händerna och funderar på varför ingen vill det som regeringen vill. Det kommer inte att fungera. Det är på det sättet att om man vill få stöd för sina förslag får man lägga fram dem i . Och om man vill få ett undantag i får man skicka in en ansökan om det. Om man inte gör det kommer man nämligen inte att lyckas. Det låter som att partier skickar in papper hit och dit. Men det finns faktiskt ingenting att fatta beslut om i den här kammaren om inga förslag skickas in. kommer vi att kunna fatta beslut om att sänka skatten vid pump . Det gör vi därför att det kom ett förslag till finansutskottet. har behandlat det, och kan fatta beslut om det. Det kommer att verkställas till . Då kommer det att bli och billigare för er som åker och tankar. Det är så politiken fungerar. Men då måste man göra jobbet, fru talman. Den här regeringen har konsekvent valt att inte göra det. Man lägger inte fram några förslag. Man försöker säga att man gör allt man kan. Men det man egentligen säger är: ”Det här går inte. Det här kan vi inte. Det här vill vi inte.” Då kommer inte mycket att hända. hade behövt en mer handlingskraftig regering vid det här tillfället. 8 (SD): debatterar vi en extra ändringsbudget med förslag på bland annat tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel. I betänkandet finns också två nya utskottsinitiativ som har vunnit majoritet i finansutskottet. Båda är en följd av fruktansvärda invasion av . Återigen har finansutskottet tagit initiativ till att ska ge regeringen i uppdrag att arbeta fram ett skarpt förslag till stöd för en mycket hårt drabbad sektor: jordbrukarna. Enligt tillkännagivandet som vi föreslår ska regeringen bland annat återkomma med att kraftigt öka det befintliga krisstödet till gris- och fjäderfäsektorn. ska det införas ytterligare krisstöd till mjölk‑, nötkötts‑, lamm- och fårföretag. ska tillföras denna sektor. Regeringen får i uppdrag att på EU-nivå aktivt driva att ett gruppundantag från statsstödsreglerna införs för just animaliesektorn, som en följd av invasion av . Detta skulle kunna innebära ytterligare . Regeringen föreslås ge jordbrukare möjlighet att nyttja all sin mark så bra som möjligt utan att det påverkar det befintliga förgröningsstödet. Här krävs att regeringen förhandlar med EU; det stämmer. Regeringen ska också återkomma med förslag på ett tillfälligt undantag från för att stödja växtodlingsföretag och framför allt veteodlare. Här finns ett utrymme på . Regeringen har aviserat att man ska maximera återbetalningen på dieselskatt för jord- och skogsbruk från . får regeringen i uppdrag att ta fram en lösning för att kunna återbetala dieselskatt retroaktivt . Dessutom får regeringen i uppdrag att utöka det så kallade Norrlandsstödet maximalt . Glädjande nog har finansministern förekommit dagens votering genom att köra över sina egna ledamöter i finansutskottet. De reserverar sig mot hela förslaget och säger nej till hela paketet med stöd till jordbrukarna. Några av punkterna jag har nämnt är alltså på väg att bli verklighet, trots att Socialdemokraterna har sagt nej till detta i processen. Denna rödröda röra får väl tillskrivas minoritetsregeringen som vackert får anpassa sig efter oppositionens majoritetsbeslut. Regeringen har fått i uppdrag av att med alla medel arbeta för att sänka dagens extremt höga bränslepriser. Det handlar om att rädda företag som är beroende av bränsle för sin verksamhet. Det handlar om att stötta privatpersoner som är beroende av bilen, så att de faktiskt har råd att använda den. I denna extra ändringsbudget har regeringen återkommit med ett förslag på sänkning av skatten till den miniminivå som EU medger. I praktiken handlar det om en sänkning på och vid pump till och med . Vi anser att priset är alldeles för högt. Att sänka skatt och moms på bränsle permanent vore önskvärt, med tanke på hur skatterna har ökat . Men det är osäkert om det är en framkomlig väg, eftersom inte har rätt att bestämma över sina egna skatter. Just bränsleskatterna styrs av EU:s energiskattedirektiv. har länge drivit frågan om lägre bränslepriser. Det vi kan påverka är inblandningen av biodrivmedel i den svenska bränslemixen, det vill säga reduktionsplikten. Denna fråga avgörs på nationell nivå. Reduktionsplikten för diesel i ligger just nu på dryga . Vi vill ha en lägre reduktionsplikt – för diesel och för bensin. Det skulle göra att vi kan fortsätta att använda inhemskt producerade biodrivmedel med hög miljöprestanda som vi avstår från hållbarhetsmässigt sämre importerade alternativ som i bästa fall endast är ineffektiva men i värsta fall är kontraproduktiva. Man ska också vara medveten om att bränsleförbrukningen ökar markant med inblandning av biobränsle, vilket också ökar kostnaderna för konsumenterna. Ett annat obekvämt faktum är att efter årtionden av ansträngningar inte har någon stor inhemsk produktion av biodrivmedel. Tvärtom möts efterfrågan med omfattande import. I 2020 uppskattas av den HVO och FAME som användes i vara importerad. På grund av kravet på den höga inblandningen dammsuger bränsleaktörer marknaden på HVO tillverkad av slakteriavfall. Detta leder till en anmärkningsvärt hög efterfrågan på HVO från storskaliga slakterier. En diskussion om hållbarheten i att konsumera slaktavfall från exempelvis för transporter i har tyvärr uteblivit. Man talar varken om det oetiska i att gynna storskaliga slakterier som inte lever upp till svenskt djurskydd vid slakt eller de långa transporterna över jorden. Dessa transporter görs inte med hållbara bränslen. uppmanade medlemsländerna att sänka inblandningen av biodrivmedel på grund av de höga matpriserna i unionen. Vi bör alltså av säkerhetsskäl och av risk för lägre tillgång till livsmedel fokusera på att nyttja vår odlingsbara mark för ätbara grödor. anser att bränslepolitiken behöver förhålla sig till verkligheten och sluta arbeta mot såväl hushåll som företag. Kritiken om att sänkta bränslepriserna skulle ge upphov till ökade utsläpp håller helt enkelt inte. Priset vid pump skulle även med vårt förslag om sänkning genom hårt minskad reduktionsplikt fortfarande vara extremt högt och knappast utgöra någon risk för att vi nöjeskör våra bilar. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (SD). 9 (S) replik: Två talare har sagt att socialdemokraterna i inte skulle stå bakom det som den socialdemokratiska regeringen presenterade så sent som i går om stöd till det svenska lantbruket. Jag kände mig därför tvingad att begära replik och ge en liten förklaring. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom en helt ny princip om tillkännagivanden. Man föreslår i ett tillkännagivande till regeringen att regeringen ska göra det som den redan sagt att den ska göra. Det är ändå en helt ny ordning. Vi har redan sett en explosion av tillkännagivanden, och tar utskottsmajoriteten detta ett steg längre. Vi behöver inte säga till regeringen att den ska göra det den redan har sagt att den ska göra. Vi anser att punkterna om jordbruket i tillkännagivandet är helt överflödiga. I fråga om de andra punkterna ser vi en väldigt stor risk för att andra länder kraftigt kommer att höja sitt stöd till jordbruket om vi öppnar för att ta bort på jordbruksområdet. Vi tror inte att svenska bönder, som är vana vid att klara konkurrensen, gynnas av höga subventioner i . Det hade krävts en bättre analys än att bara tycka till lite i ett tillkännagivande. Därför har vi reserverat oss mot förslaget. Vi tycker inte att det är berett, och vi tror att det kommer att leda till allvarliga konsekvenser för svenskt jordbruk om man öppnar den dörren så lättvindigt som utskottsmajoriteten gör. För sakens skull, : Ser inte en risk för att länder börjar konkurrera med varandra om att höja skattesubventionerna till jordbruket igen och att det kan skada svenskt lantbruk? 10 (SD) replik: Först och främst vill jag svara på frågan om varför vi står fast vid att ta upp hela betänkandet. Vi har haft en mycket kort process. Vi har jobbat så fort vi kunnat för att regeringen har velat det så att man kan få ut olika stöd snabbt dit där de ska vara. Så sent som i går sa socialdemokraterna i utskottet att de stod bakom hela sin reservation, det vill säga att förslaget ska falla. Jag förstår det, för plötsligt anser finansministern tydligen inte att det är så viktigt att hålla fast vid det som socialdemokraterna säger i om att man ska göra en grundlig analys. Man skickade den här texten – det särskilda yttrandet – till oss och anförde att det inte fanns tillräcklig tid för att göra en grundlig analys. Därför skulle man avslå förslagen. Så står det i ordförandens reservation. Därför blev det lite konstigt när finansminister hade gjort en sådan analys till måndagen. Jag tror att det handlar om att regeringen inte har majoritet. I stället för att behöva ta emot och utföra detta vill man föregå oss på de punkter som man plötsligt anser vara okej att tillmötesgå finansutskottet. Sedan försöker man få det att verka som att det inte kommer från finansutskottet och oppositionen utan att man själv kommer med ett initiativ. 11 (S) replik: Man behöver inte spekulera och gissa. Regeringen har under hela processen sagt att man jobbar med en bra utformning för ett stöd som man kommer att presentera. Det har varit tydligt hela vägen. Jag kan lugna med att regeringen inte presenterade förslag som vi i finansutskottet inte har varit inblandade i. Vi har varit inblandade hela vägen, och vi i vårt parti skriver självklart våra reservationer utifrån våra gemensamma ställningstaganden, det vill säga från socialdemokraterna i både regeringen och . Det finns en skillnad. När regeringen presenterar förslag ska man veta exakt vad som föreslås. Man kan inte bara skriva att det behövs lite mer stöd till lantbruket, utan förslagen ska vara tydliga och kunna genomföras. Det har presenterats, och vi står, så som det uttrycks i vår reservation, självfallet bakom allt det som regeringen har presenterat till stöd för jordbruket, men vi är även fortsättningsvis väldigt kritiska till att utskottsmajoriteten utan vidare analys säger att man ska rucka på de regler som gäller för EU-gemensamma konkurrensregler inom jordbrukssektorn. Vi tror att det allvarligt kan skada svenskt jordbruk. Denna analys delas av socialdemokraterna i både riksdag och regering. Det är inte en dörr som man lättvindigt öppnar. Om vi ska ha den ordningen kommer det att kosta skattebetalarna mycket. EU:s jordbruksstöd brukar inte höra till de mest populära delarna i svensk politik. Därför ska vi heller inte lättvindigt öppna den dörren. Jag oroas av att utskottsmajoriteten gör det utan en grundlig analys, och därför har vi reserverat oss mot det förslag som innebär att man går vidare och öppnar dörren för att rucka på statsstödsreglerna. 12 (SD) replik: öppnade själv upp för att rucka på det här. Det gjordes på grund av den allvarliga krisen i . Det här skedde alltså . Jag förstår fortfarande inte vad finansutskottets ordförande menar. Man lade in ett avslag till hela förslaget sent och anförde att det hela inte var tillräckligt väl analyserat. Sedan kom finansministern och hade analyserat dessa frågor tillräckligt väl. Det handlar om dagar. socialdemokratiska ledamöter hade kunnat låta bli att under tidspress skicka in ett förslag och i stället synkat med sin egen finansminister. Det är fortfarande så att de förslag som finansministern tog upp tillsammans med kommer ur ett förslag till utskottsinitiativ i finansutskottet, och det är ett utskottsinitiativ som har varit motarbetat av Socialdemokraterna från dag ett. 13 (C): Jag kommer strax att komma in på den oerhört svåra situationen för bönder och för den svenska landsbygden, som vi ska debattera . Det är efter att invasion av inleddes fortfarande omöjligt att inte inleda ett anförande med att ta upp situationen där med och hans generalers vedervärdiga massiva brott mot allt vad mänskligheten bör stå för. Det gäller också det heroiska motstånd där nu har stått emot en helt osannolik övermakt. De kanske rent av kan segra i denna kamp för allas vår frihet, om de bara får en lite större rännil av stöd militärt och humanitärt från oss i den fria världen. Men kriget och människobrotten har också tvingat miljontals människor på flykt, och en liten andel av dem har kommit till . Här har svenskar visat, på en förvisso helt annan skala, en annan sorts hjältemod. När jag besökte flyktingboendet i en före detta skola i , där nu cirka 140 ukrainska flyktingar bor, mammor, barn och gamla, togs de emot av så många volontärer. Jag träffade människor som köpte mat, bar sängar, lyfte möbler och fyllde barnrummet med leksaker och gosedjur långt upp på väggarna. Det svenska civilsamhället har rest sig som en man, som en kvinna, för att ukrainarna som har kommit hit ska känna sig trygga hos oss. Men går man på fälgarna. Orken är inte slut, fantastiskt nog, men pengarna som man är tvungen att använda är det. Låt mig särskilt lyfta fram folkbildningsorganisationernas arbete för att hjälpa ukrainarna – det är mest de som gör det just nu – att komma in i språket med hjälp av det som kallas Svenska . De bidrar till att tusentals ukrainare får börja lära sig svenska i det land de nu tillfälligt kallar sitt hem, och de behöver mer resurser eftersom pengarna är slut. Av alla dessa skäl har vi lagt fram ett yrkande om ett tillägg till denna ändringsbudget, nämligen att kraftfullt öka resurserna till det svenska civilsamhället. De som regeringen har lagt fram i vårändringsbudgeten kommer inte att räcka. Det behövs mer. Men kriget har också lett till en allt värre kris för bönder. Böndernas kostnader har varit extrema. krävde en nödmiljard för att rädda svensk livsmedelsproduktion. när priserna fortsatte att rusa tackade vi riksdag, de andra partierna, för att de gav oss stöd för att inrätta ett nödpaket, som regeringen genomför i vårändringsbudgeten, på 1,1 miljarder till bönder, med hjälp av ett borttagande av all skatt på diesel samt ett första stöd till våra hårt prövade i synnerhet djurhållande bönder men även andra utsatta näringar. Med kriget har vi fått ett nytt akut krisläge, fru talman, där priserna har rusat. Det är en fyrdubbel smäll för djurvänner. Det är extrema priser på bränsle och el samt även på foder och gödsel. Där har priset fördubblats. Svenska producenter håller på att slås ut. håller på att krossas. Svensk livsmedelsproduktion hotar att slås ut. Produktionen av griskött kan rasa med mer än en fjärdedel. Detta sker vårt totalförsvar kräver att svensk självförsörjning av livsmedel ökar från dagens helt ohållbara . Därför har vi lagt fram ett förslag, som har blivit ett mycket brett utskottsinitiativ, på ett fullständigt retroaktivt borttagande av skatten på diesel från samt ett mycket omfattande paket för att rädda svensk animalieproduktion. Vi gör allt inom dagens EU-regler, det vill säga det som har ändrats och det som fanns . Vi ville ha 1,5 miljarder till stöd inom ramen för de reglerna, men vi har även krävt att regeringen på EU-nivå driver och skapar stöd för ett gruppundantag för animalieproduktion så att vi kan ge ytterligare lika mycket stöd. Dessutom kräver vi att Norrlandsstödet – ett stöd särskilt till bönder som har långa avstånd – ökar maximalt. Här vill jag särskilt tacka för ett gott samarbete och att de har lagt hela sin kraft bakom detta initiativ. Målet med ett sådant initiativ är naturligtvis för bönder leverans i verkligheten, så fort som möjligt, för att lindra den akuta krisen så nära här och som möjligt. Därför är jag tacksam för att och regeringen kunde leverera i samarbete det retroaktiva borttagandet av skatten hela vägen tillbaka till och alla de insatser som är möjliga inom EU:s gamla och ändrade regler, så att summan når upp till 1,6 miljarder. Dessutom ökades Norrlandsstödet med till – lite mer än vad vi hoppats och trott på. Totalt är det nu ett stöd på . För alla partier som jobbar för bönder här och är denna typ av leverans i verkligheten det man arbetar och sliter för, och man är glad när man äntligen når fram till och tar ett stort steg på vägen. Men detta räcker inte. Vi som står bakom initiativet vill också få till gruppundantaget på EU-nivå. invasion av jämställs med en naturkatastrof för landsbygden och för djurägande bönder. Därför behöver vi maximera alla andra vägar vi kan relativt EU, och det bör regeringen göra. Därför vill jag återigen tacka för ett gott samarbete att fortsätta att hålla uppe trycket i dessa frågor för bönder. I denna budget finns även förslag om en tillfällig skattesänkning från av skatten på bensin och diesel ned till EU:s minimiskattenivåer, som vi också har krävt – inte minst för att många på den svenska landsbygden ska klara bränslechocken. Sedan hade vi också önskat att man för klimatets och landsbygdens skull permanent tagit bort skatten på alla biodrivmedel, även de som blandas in i diesel och bensin. Det är ett nödvändigt tillfälligt steg. Det här är tyvärr bråda, rent av onda, tider för alla dem som kämpar i , för alla dem som flyr från , för alla dem som hjälper flyktingarna hemma hos oss, för alla dem som drabbas av krigets ekonomiska konsekvenser, inte minst för svensk landsbygd och våra bönder som är så centrala för sund och säker mat – för vår självförsörjning och vårt oberoende i . Jag är stolt över att vi, fru talman, tillsammans med andra kan göra skillnad för dem i denna kammare. 14 (V): Det betänkande som ligger framför oss behandlar dels det som, såvitt jag kan bedöma, är den åttonde extra ändringsbudgeten som regeringen har lämnat till , dels två ytterligare punkter där finansutskottet föreslår tillkännagivanden. I den extra ändringsbudgeten är huvudnumret ett förslag om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel ned till EU:s miniminivå. har drivit på för en sådan nedsättning. gjorde upp med om ett sådant förslag till finansutskottet. Som jag sagt förut i den här talarstolen har vi varit beredda tidigare att ta initiativ och vid behov göra uppgörelser i utskott tillsammans med de flesta andra partier i specifika sakfrågor där det går att finna bra lösningar och minsta gemensamma nämnare. Detta är en sådan situation. Från perspektiv är det viktigt att det offentliga kan ta ett ansvar för samhälleliga problem och utmaningar där enskilda hushåll och företag har väldigt olika förutsättningar att klara plötsliga och oväntade händelser som de svårligen kunnat påverka. Kraftiga och snabba prisökningar på drivmedel, bland annat som en följd av invasion av , utgör en sådan situation. Det är något som slår väldigt olika beroende på vem som har möjlighet att snabbt ändra sitt användningsmönster, och det är väldigt olika vad det får för konsekvenser och vilka förutsättningar man har för att hantera de konsekvenserna på ett rimligt sätt. Familjer som är beroende av bilen får stora ekonomiska problem när priserna rusar. För många verksamheter blir kostnaderna höga, och det finns risk att jobb går förlorade. anser att beskattning på drivmedel är ett viktigt styrmedel i klimatomställningen och kommer att fortsätta vara det. Det är dock inte en rimlig hållning att priset på bensin och diesel så snabbt som möjligt ska vara så högt som möjligt. I stället behöver en avvägning alltid göras så att vi styr bort från fossilberoendet som kollektivtrafik och andra alternativa transportformer hinner byggas ut, så att människor hinner ställa om och så att deras ekonomi inte drabbas alltför hårt av plötsliga prisstegringar. Så kan en effektiv politik för omställning se ut. Det kräver ett systematiskt och strukturerat arbete på en rad områden och beredskap att agera för att hantera kortsiktiga chocker och bakslag. Det vi har är inte en debatt om den ekonomiska politikens inriktning i sin helhet. En sådan hade vi till exempel när regeringens ekonomiska vårproposition lades fram . Vi kommer att ha fler sådana. Jag vill bara understryka att en ekonomisk politik som inte är inriktad på klimatomställning inte kan klassificeras som en ansvarsfull ekonomisk politik. Ska den politiken gå bortom deklarationer och individuell signalering måste den gå ut på att lägga om stora delar av vårt samhälle, att göra investeringar som räknas i hundratals miljarder, att ta institutionella grepp som är mycket mer handfasta än olika typer av benchmarking och pliktskyldiga redogörelser i olika sammanhang. Det är den politiska inriktning som vi i har på vår ekonomiska politik framåt, och jag tror att det blir alltmer uppenbart för allt fler att det är nödvändigt att vrida den ekonomipolitiska debatten i en sådan riktning. När det gäller det förslag om tillfällig nedsättning av skatt på bensin och diesel som regeringen fått med i den här ändringsbudgeten konstaterar jag i likhet med utskottets majoritet att detta innebär en hantering av en av de fyra punkter som fanns med i tillkännagivandet från . Det finns ytterligare tre punkter som handlar om att arbeta för ett undantag hos EU som ger möjlighet till en utvidgad temporär nedsättning, att temporärt se över utformningen av reduktionsplikten och att återkomma med en mer framåtsyftande modell för att hantera prischocker av det slag vi har sett exempel på . Där förväntar vi oss att regeringen arbetar vidare, och det är något som vi kommer att bevaka. Det jag kan konstatera med viss sorg, ärligt talat gränsande till bestörtning, är att vi även kunde ha haft ett kompletterande tillkännagivande i det här betänkandet med krav på tillskjutna medel till kollektivtrafiken. För oss i har det varit viktigt att den temporära nedsättningen av drivmedelspriserna kan kompletteras med andra åtgärder. Vi var därför glada att vi kunde enas med och om ett initiativ till ett tillkännagivande med krav på 2,5 miljarder i tillskott till kollektivtrafiken. Vi vet från både den allmänna debatten och varningssignaler i regionerna och efter kontakter med berörda parter att det är mycket stora underskott som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna har fått dras med, inte minst i kölvattnet av pandemin. Även om mycket av kollektivtrafiken går på el påverkas också den av höjda bränslepriser i lite olika grad i olika delar av landet. Det innebär att det finns betydande risker för höjda priser och sämre service i kollektivtrafiken. Då är det särskilt beklagligt att och , som inledningsvis signalerade att de också såg behovet av tillskott till kollektivtrafiken, vände och anslöt sig till regeringen och i den här frågan. Man kan förstås ändra sig om det tillkommer ny information eller om man får någon typ av inre uppvaknande. Men det ger i det här fallet en något märklig effekt i offentligheten, där det har framstått för många som att nämnda partier varit överens om att kollektivtrafiken behöver mer stöd och ställt sig bakom ett initiativ för att det stödet skulle tillkomma. Även i regionerna har det helt säkert funnits de som har räknat med att det här stödet skulle komma under innevarande år och som upplever något av en besvikelse och förvirring. Det är märkligt att det har blivit på det här sättet, inte minst från sida. De argument som har framförts är dels att detta är regionernas ansvar och dels att det kan anstå till den ordinarie budgetprocessen.