prot · H909123 · 2022-06-02 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiken utgår från generella åtgärder som riktas till inskrivna arbetssökande som genom en arbetsmarknadspolitisk bedömning bedöms vara i behov av insatser för att förbättra deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen lämnar i budgetpropositionen en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. Arbetsmarknadspolitiken följs upp och utvärderas löpande av bland andra Arbetsförmedlingen och utvärdering. Genom programmen jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar sker en prioritering av resurserna till arbetssökande som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Dessutom ska en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad. Det betyder att en anvisning endast får göras om den framstår som lämplig, både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Arbetet mot segregation är högt prioriterat och är en del av regeringens arbete för ett hållbart . Arbetet syftar till att minska klyftorna i samhället och skapa ett tryggt som håller ihop, vilket är faktorer som är avgörande för människors levnadsvillkor och livschanser. Så bygger vi ett starkare – inte genom att ställa olika grupper mot varandra. 124 (SD): I offentliggjorde arbetsmarknadsministern ytterligare en satsning på för att minska arbetslösheten i de så kallade utsatta områdena. Tesen är alltså att om Arbetsförmedlingen blir mer närvarande och samarbetet med kommunerna stärks kommer fler att få jobb och arbetslösheten att minska. Hur pass effektivt detta kommer att bli måste i någon mån bero på hur många liknande projekt som regeringen har startat och sedan lagt ned tidigare. Huvudfrågan kan man säga är: Ger Arbetsförmedlingens projekt valuta för skattepengarna? Vi kan börja med . Då betalade vi för subventionerade anställningar, instegsjobb och en insats för folkhögskoleutbildning inom etableringsuppdraget. fick vi fler instegsjobb, pilotverksamhet för kartläggning av nyanländas kompetenser och det så kallade snabbspåret. fick vi i stället inriktningsjobb, som är något annat. Det är anställningsstöd till arbetsgivare för dem som pluggar på sfi. fick vi något som kallas Mötesplatser och information och mer kartläggning av kompetens. fick vi arbetsträning för vissa nyanlända, ökat fokus inom etablering och förenklad kontakt för nyanlända genom Mötesplatser och information. Vi fick också mer kartläggning av kompetens och dessutom Jobbsprånget, ett praktikprogram för nyanlända. Även om det är väldigt svårt för de här personerna att få jobb finns det alltså väldigt mycket kompetens som man måste kartlägga. Det kräver en hel del resurser. Vi går vidare till 2019 och 2020. Då skulle Arbetsförmedlingen prioritera dem med svag konkurrensförmåga. Varför gjorde man inte det tidigare? Om det här går att lösa genom att prioritera dem, varför dröjde det ända till 2019 innan man kom på att man kunde göra det? Det kan man ju undra om det nu är så att det går att få dem i arbete på det sättet. Vi fick omfördelning av personalresurser för att kunna hantera ett ökat antal nyinskrivna och lokala jobbspår och snabbspår. De vanligaste insatserna där var nätverk, förberedande insatser och förberedande utbildningar. Då startade också ett nationellt EU-projekt för jämställd etablering som erbjuder matchningsinsatser. Vi fick Arbetsförmedlingens digitala kartläggningsverktyg , som hjälper till med bland annat cv och att bedöma den nyanländas utbildningsgrad – mer kartläggning med andra ord. Vi fick arbetsinriktad rehabilitering, fördjupat stöd och särskilda insatser – psykologer, sjukgymnaster, synspecialister med mera. Det är i och för sig säkert bra, men man kan ju fundera på vad de personerna har på Arbetsförmedlingen att göra. Vi fick också yrkesinriktad folkhögskoleutbildning till etableringsprogrammet. kommer vi till 2021. Då avslutades helt plötsligt det nationella för jämställd etablering. Var problemet löst? Om jag ska gissa var det så att det fanns EU-pengar att söka. Man visste att projektet var fullständigt meningslöst från början, men man sökte pengarna ändå därför att man ville visa att även får tillbaka lite EU-pengar. När sedan EU-pengarna försvann och man var tvungen att betala för det själv lade man ned det direkt, för alla visste ju att det var fullständigt meningslöst. Arbetsmarknadsministern får gärna rätta mig om jag har fel, men det är den tolkning jag gör. Frågan är: Kommer regeringen att göra någon form av resultatredovisning och berätta hur mycket pengar man lägger på särskilda projekt för nyanlända och utsatta områden och vilken direkt effekt det haft på människors möjlighet till självförsörjning, alltså att betala för sitt eget uppehälle? 125 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Tack, , för engagemanget! Vi kan väl konstatera att Socialdemokraterna och står rätt långt från varandra i de här frågorna. Vi socialdemokrater tror på en arbetsmarknadspolitik som utgår från plikt och rätt. Plikten handlar om att man ska anstränga sig och göra sig anställbar, se till att ta till vara de möjligheter som erbjuds i form av att delta i utbildning eller arbetsmarknadspolitiska insatser. Man har också rätten att få stöd för att kunna ta de lediga jobben och utveckla sig genom att till exempel ta en praktikplats som leder till arbete. Den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken utgår från beprövad erfarenhet, vad som har funkat tidigare, men vi måste självklart utveckla arbetsmarknadspolitiken i takt med att arbetsmarknaden förändras. Det är också därför som regeringen fortlöpande kommer med nya reformer för att möta de behov som finns på arbetsmarknaden, nu senast ett intensivår inom etableringsprogrammet. När det gäller projektet för jämställdhet och etablering kan jag konstatera att det finns en hel del viktiga slutsatser därifrån. Det var ett EU-projekt som tog slut, och ser Arbetsförmedlingen till att implementera en hel del av de framgångsrika metoder som man sett i detta projekt. Skillnaden mellan oss socialdemokrater och är tydlig. Man kan konstatera när man läser budget att de skär ned på viktiga insatser som extratjänster, som varit väldigt viktiga för många utrikesfödda kvinnor, och drar ned på arbetsmarknadsutbildningar. Det här är sådant som vi vet fungerar väldigt väl, fru ålderspresident, både utifrån de behov som arbetsgivarna har och för att ge stöd till människor att få den kompetens, utbildning eller erfarenhet som faktiskt leder till arbete och till egen försörjning. Jag kan också konstatera, fru ålderspresident, att vi nu har ett läge på svensk arbetsmarknad där vi har återhämtat oss väldigt kraftfullt i svensk ekonomi. Vi är tillbaka på en lägre arbetslöshet än före pandemin. Vi har rekordmånga lediga jobb på svensk arbetsmarknad. Framtiden ser alltså mycket ljus ut. har vi två stora utmaningar. Den ena rör kompetensförsörjningen. Jag och generaldirektören för Arbetsförmedlingen kunde tidigare presentera att vi också möter upp de behov som finns, inte minst i norra , för att få tag på den arbetskraft som behövs för att klara hela den klimatomställning som nu gör. Där ser vi att nya jobb skapas i hela vårt avlånga land. Det andra är långtidsarbetslösheten. Vi ser att de som var arbetslösa redan innan pandemin har hamnat längre bak i kön till de lediga jobben, och det är också av det skälet som vi har tillfört resurser till Arbetsförmedlingen. Det är också av det skälet som vi ser till att Arbetsförmedlingen ska kunna finnas lokalt närvarande i de områden där vi vet att långtidsarbetslösheten är särskilt hög, så att man kan möta upp de människor som har de största behoven. Detta är såklart en viktig prioritering när vi nu ser att det går väldigt bra för svensk ekonomi. Det är allt fler som ställer väckarklockan och går till sitt arbete. ska vi se till att trycka ned långtidsarbetslösheten. Det gör vi, , genom att se till att det finns en bred verktygslåda och att satsa på Arbetsförmedlingen och andra aktörer som kan bidra till att människor kommer i jobb. 126 (SD): Jag kan ju börja med att konstatera att arbetsmarknadsministern inte har en susning om hur mycket pengar hon har bränt på de här projekten och insatserna . Det säger något om hennes respekt för skattebetalarnas pengar. Hon påpekar också att vi skär ned på vissa av projekten. Vi kommer till det om . En sak som jag funderat på lite grann är just den resultatredovisning som finns i bland annat Arbetsförmedlingens årsredovisningar. Där kan man se hur många av dem som deltagit i den här typen av program som har gått vidare till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder, till andra utbildningar eller till jobb. Bland dem som har gått vidare till jobb kan man se hur många som går vidare till jobb med eller utan stöd. Låt mig förklara vad det betyder i praktiken. Ett jobb med stöd är en subventionerad anställning där staten går in och betalar hela eller en del av lönen. Arbete utan stöd är ett arbete på marknadsmässiga villkor, där staten inte är inblandad. Här kan man notera två saker. Man kan se att Arbetsförmedlingen har slutat att redovisa hur många som fått ett arbete utan stöd när det gäller vissa insatser, till exempel arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik, förberedande insatser och projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning. I årsredovisningen , tabell 4.8, ser vi bland annat dem som fick arbetspraktik. Där fick arbete utan stöd. Samma siffra för arbetsträningen var . För de förberedande insatserna var siffran . Det är ju inte jättebra, men det är i alla fall ärligt. Här har vi också skälet till att vi inte tycker att dessa program är värda att satsa enorma mängder pengar på. De ger inte resultat. Denna tabell har dock försvunnit i årsredovisningen för , och då kan man undra varför. Om man är lite konspiratoriskt lagd skulle man kunna tro att det beror på att oppositionen ofta brukar peka på dessa siffror som ett skäl till att lägga ned projekten eller i alla fall dra ned finansieringen av dem. I det läget kontrar alltså regeringen med att ta bort dem ur årsredovisningen och låtsas som om de inte finns. Skulle det kunna vara på det sättet? Jag undrar det. Det kanske går att få ett rakt svar på det. En annan fråga är varför man väljer att redovisa de två kategorierna arbete med stöd och arbete utan stöd. Det finns ju ett annat mått som är ganska intressant, och det är självförsörjningsgraden, alltså hur många personer som klarar att försörja sig själva. När vi talar om integration är väl detta egentligen ett mer intressant mått. Arbete utan stöd kan ju vara i så liten omfattning och ge så liten inkomst att man ändå behöver bidrag för att klara sitt uppehälle. Det är inte ovanligt att folk jobbar i ganska liten omfattning, speciellt personer som har små kompetenser. Ett mer intressant mått hade alltså varit hur många som faktiskt klarar sin självförsörjning och börjar bidra till samhället efter att de har deltagit i de här projekten. Detta är dock regeringen helt ointresserad av. Då kan man fråga sig varför. Det är inte svårt att räkna på detta. Självförsörjningsgraden kan man räkna ut efter en schablon där man utgår från att en person klarar sin självförsörjning om personen har en viss inkomst . Det är alltså inte svårt att räkna på detta, och man skulle väldigt enkelt kunna redovisa det, men ändå väljer regeringen att inte göra det. Man kan fundera på varför det är så. Jo, troligtvis är det för att väldigt få av dem som inte var självförsörjande före projektet blir självförsörjande efteråt. De är väldigt få, skulle jag gissa. Men det är upp till arbetsmarknadsministern att kanske redovisa detta . Arbetsmarknadsministern påstår också någonting som är lite halvkomiskt här, nämligen att politiken utgår ifrån plikt och rätt. I kan man leva på bidrag hur länge som helst, inte lära sig ett ord svenska, inte lyfta ett finger för att göra sig anställbar och ändå lyfta bidrag år , decennium efter decennium. Var kommer plikten in i detta? Ja, man får väl använda sin fantasi lite grann för att hitta den. Ytterligare en sak som är intressant är att ministern i interpellationssvaret nämner just förvärvsfrekvensen som någonting positivt. Det inkluderar ju personer som inte ens jobbar! Arbetssökande finns ju med i den kategorin. Vad är det? 127 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Jag kan konstatera att ledamoten spekulerar kring en hel del frågeställningar här. Jag ska försöka hinna bemöta några av dem. Låt mig börja med plikt och rätt. Det är den socialdemokratiska regeringen som har infört både utbildningsplikt och språkplikt, bara så att vi har detta klart för oss. Det finns inget vedertaget mått på självförsörjningsgrad. Man kan vara etablerad på arbetsmarknaden utan att ha en tillräcklig försörjning, och man kan också ha en tillräcklig försörjning utan att arbeta, till exempel för att man studerar, är föräldraledig eller lever på kapital. Vill man jämföra personers möjlighet att försörja sig själv menar jag att ekonomiskt bistånd är en god indikator. Om vi tittar på hur många som behöver ekonomiskt bistånd, alltså socialbidrag som vi brukade kalla det förr, kan vi se att antalet hushåll med ekonomiskt bistånd minskar, och det har minskat . En av regeringens absolut viktigaste prioriteringar är att vända på varje sten för att bryta segregationen. Vi ska inte ha grupper som långvarigt står utanför arbetsmarknaden. Självklart är det så att fler behöver komma i arbete, och fler ska kunna försörja sig själva. Jag kan konstatera att det har blivit allt fler som ställer klockan och går till jobbet. Det är över 5 miljoner sysselsatta i . Det vi behöver säkra utifrån politikens ansvar är att vi ska ha en arbetsmarknadspolitik, en aktiv sådan som finns tillgänglig i hela landet och kan ge stöd till personer som står långt från arbetsmarknaden. Det handlar om att stödja människor som precis har blivit arbetslösa men också om att svara upp mot arbetsgivares behov av att anställa. Då är det väldigt viktigt att det finns olika åtgärder och finns insatser i Arbetsförmedlingens verktygslåda. När i stället önskar att ta bort alltsammans för att de tycker att de är helt oviktiga leder det i förlängningen till att människor får ett sämre stöd och att vi faktiskt ökar segregationen och utanförskapet. Det vore ju intressant att få höra en endaste lösning från sida när det gäller hur vi faktiskt trycker tillbaka långtidsarbetslösheten, i stället för att man bara är kritisk till de faktiskt väldigt viktiga insatser som sker här och . Men det är detta som är skillnaden mellan våra partier. Vi socialdemokrater tror på människor. För oss handlar det om både rätt och plikt. 128 (SD): Skälet till att man inte bryr sig om att mäta självförsörjningsgraden är alltså att det inte finns ett vedertaget begrepp, säger arbetsmarknadsministern. Jaha, men vems ansvar är det att ta fram ett sådant begrepp? Skulle det kanske kunna vara som skulle kunna hitta på ett sådant begrepp, om man nu bemödade sig att faktiskt bry sig om den här frågan? Jag vet inte. Skulle det kunna vara på det sättet? Låt mig ta upp en annan fråga som jag tycker är lite intressant. Arbetsmarknadsministern talar om sysselsatta som går till jobbet . Men låt oss vara ärliga och få ett rakt svar på den här frågan, arbetsmarknadsministern: man gå till jobbet – alltså att ha ett riktigt arbete utan stöd – för att räknas som sysselsatt i ? Är det detta som man mäter när man talar om andelen sysselsatta? Sist men inte minst: Finns det åtgärder som man skulle kunna använda för att komma åt detta problem, och vilka åtgärder har vi? Jo, till exempel lyssnar vi på vad Arbetsförmedlingen säger om varför dessa människor inte får jobb. I årsredovisningen nämns bland annat att nyanlända med detta problem har närmast obefintlig utbildning, obefintlig arbetslivserfarenhet och pratar dålig svenska. Så enkelt är det. Ett väldigt enkelt sätt att få människor att lära sig svenska lite snabbare är att kräva att de lär sig svenska för att få ett uppehållstillstånd eller ett medborgarskap. Ett förslag som vi har drivit sedan urminnes tider är att en person som vill bli medborgare i måste kunna svenska. Detta tycker Socialdemokraterna är orimligt, och ni har kallat förslaget rasistiskt och kallat oss brunhöger med mera. Det skulle dock vara ett väldigt enkelt sätt att sporra människor att lära sig svenska, vilket sedan skulle göra det betydligt lättare att skaffa ett jobb. Ni pratar om att vända på varje sten, varför inte vända på den stenen? Den ligger ju precis framför oss. Vänd på den! Samma sak gäller för permanenta uppehållstillstånd. Här skulle man också kräva ett språktest. Det vore väldigt enkelt, och det skulle ge stor effekt. 129 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Jag kan bara konstatera att det är denna regering som har infört en språkplikt inom försörjningsstödet. Socialdemokraterna står för både plikt och rätt, att man både ställer krav på människor och ger stöd så att människor har möjlighet att komma i arbete. vill ju slakta arbetsmarknadspolitiken. Men vad säger forskningen? Jo, att det är genom utbildning och språkundervisning som fler kommer i arbete. politik är alltså en politik för ökad fattigdom och ökat utanförskap. har goda förutsättningar. Vi ser att allt fler kommer i arbete. Vi har pressat tillbaka arbetslösheten och är nu nere på samma nivå som före pandemin. finns det ungefär 170 000 lediga jobb att söka. Vi har fortsatt problem med långtidsarbetslösheten, men vi ska trycka tillbaka den. Regeringen levererar många viktiga insatser. Vi har byggt ut med ungefär 160 000 platser, och vi fortsätter att se till att det kommer insatser på plats så att människor får stöd att komma i arbete. Arbete är nämligen grunden för människors självständighet och frihet genom egen försörjning. Men arbete är också grunden för att vi ska kunna ha ett gott välfärdssamhälle . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:251 Samverkan mot penningtvätt och finansiering av terrorism 2021/22:252 Extra ändringsbudget – Stöd till jordbruket och fiskerinäringen samt kompensation för höga energipriser Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för prop. 2021/22:252 skulle förkortas . 2021/22:253 Extra ändringsbudget – Retroaktivt sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs‑ och vattenbruk Regeringen hade föreslagit att motionstiden för proposition 2021/22:253 skulle förkortas , det vill säga till och med . Talmannen föreslog att motionstiden skulle förkortas , det vill säga till och med . Kammaren biföll talmannens förslag. 2021/22:255 Extra ändringsbudget – Stöd till Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för prop. 2021/22:255 skulle förkortas . § 16 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2021/22:532 Insatser för återvandring av (SD) till statsrådet (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1659 Frihandelsavtal mellan och av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1660 Stölder av båtmotorer av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1661 Sekulära krafter i av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1662 Manipulerad reningsutrustning på lastbilar av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1663 Sanktioner mot de styrande i av (KD) till utrikesminister (S) § 18 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2021/22:1609 Tillsättningen av tjänster vid UD av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1610 dagersättning av (MP) till statsrådet (S) 2021/22:1612 Kommuner som inte följer lagen av (MP) till statsrådet (S) 2021/22:1614 ISDP:s kopplingar till av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1613 Ombyggnaden av mellan och av (KD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1611 Koldioxidnormer för tyngre fordon av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1619 Näringslivets deltagande i näringslivsrådet av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1620 Möjligheterna för svenskar bosatta i att söka pass av (S) till utrikesminister (S) 2021/22:1636 Svårigheter att genomföra simundervisning av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1618 Sidas beslutsprocess av (L) till statsrådet (S) 2021/22:1623 Tillfälligt undantag från det ekonomiska målet om full kostnadstäckning för passverksamhet av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1615 Bekämpning av ekonomiskt våld mot kvinnor av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1621 Låga grundvattennivåer av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1622 Stöd till kommunerna gällande grundvattennivåer av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1633 Tvångsomhändertagande av fler barn av (SD) till socialminister (S) 2021/22:1635 Bättre förutsättningar att kartlägga problemindivider av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1638 Indragna sociala rättigheter av (SD) till socialminister (S) 2021/22:1634 Polistaktiska utgångspunkter av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1625 Nekande av ledsagarservice av (L) till socialminister (S) 2021/22:1637 Kartläggning av parallellsamhällen av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1628 Utvärdering av straffbestämmelserna om blåljussabotage av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1627 Tillägg i skjutkungörelsen av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1630 Förvaringsdom för samhällsfarliga kriminella av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1629 Strikt skadeståndsansvar för kriminella ungdomars föräldrar av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1626 Undantagslagstiftning och utegångsförbud av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1631 Samverkan mellan militär och polis av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1639 Förutsättningarna för att upphäva medborgarskap av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1632 Genomförande av ändringarna i EU:s vapendirektiv och en översyn av vapenlagstiftningen av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1640 Utvisning av utländska brottslingar av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1624 Ändrad instruktion till Försvarsmakten om ökad elproduktion av (C) till försvarsminister (S) 2021/22:1645 Hundsmugglingens utbredning av Kopparklint (M) till finansminister (S) 2021/22:1642 Priserna på elenergi av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1644 Oberoende granskning av insatserna vid kravallerna av Kopparklint (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1643 Säker djursjukvård i hela av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:1641 Vapenförvaringsregler av Kopparklint (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 19 Kammaren åtskildes . av tjänstgörande ålderspresidenten från dess början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med § 12 och av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Anmälan om faktapromemoria § 5 Ärenden för hänvisning till utskott § 6 om AP-fondernas hållbarhetsarbete betänkande 2021/22:FiU43 1 (S) 2 (V) 3 (MP) (Beslut fattades under § 11.) § 7 Idéburen välfärd betänkande 2021/22:FiU28 4 (M) 5 (SD) 6 (C) 7 (V) 8 (M) replik 9 (V) replik 10 (M) replik 11 (V) replik 12 (KD) 13 (MP) 14 (S) 15 Statsrådet (S) (Beslut fattades under § 11.) § 8 Interparlamentariska unionen betänkande 2021/22:UU14 16 DAG (S) 17 i (SD) (Beslut fattades under § 11.) 19 (M) 20 Finansminister (S) 21 (M) 22 Finansminister (S) Misstroendeförklaring mot justitie- och inrikesministern 23 (SD) 24 Justitie- och inrikesminister (S) 25 (SD) 26 Justitie- och inrikesminister (S) 27 (C) 28 Statsrådet (S) 29 (C) 30 Statsrådet (S) 31 (V) 32 Justitie- och inrikesminister (S) 33 (V) 34 Justitie- och inrikesminister (S) 35 (KD) 36 Justitie- och inrikesminister (S) 37 (KD) 38 Justitie- och inrikesminister (S)