prot · H90966 · 2022-02-15 00:00:00 — Det handlar om vad regeringen egentligen gör åt de skenande kostnaderna och de nio riksrevisionsrapporter som har kommit när det gäller processerna för hur vi investerar i infrastruktur. Hur pandemin kommer att påverka vårt resande långsiktigt är lite svårt att överblicka . Infrastrukturministern kan ibland vara väldigt snabb med att använda pandemins effekter som ursäkt för att till exempel lägga ned , men om affärsresandet minskar borde det rimligen också påverka behovet av höghastighetståg. Det är ju affärsresenärer som reser mycket mellan , och . Regeringen satsar stort på och många miljoner på att underlätta elektrifiering av tunga transporter. Detta är vällovligt och nödvändigt om vi ska nå våra klimatmål. Det ger åtminstone sken av att regeringen ser den utveckling som sker inom transportsektorn. Vi ser att tyngre fordon också elektrifieras och att exempelvis skogsindustrin tittar på att kunna köra tunga timmertransporter med elektrifierade fordon, ofta från skogen till en järnväg eller hamn. Den stora frågan är vilka vägar dessa transporter ska gå på. Om inte förändringar görs i planen kommer vägnätet att förfalla. Detta är väldigt tydliga med i sitt underlag. Då kan de tunga transporterna inte ta sig fram, även om de är elektrifierade. fick i uppdrag att i förslaget till plan också lämna förslag på vilka projekt som borde prioriteras om ramen utökas . Det är ganska talande att i princip alla projekt på listan är vägprojekt. är i stort behov av nya vägar och inte minst upprustning av vägar i det befintliga vägnätet. Vi vet ännu inte hur regeringens plan kommer att se ut. Infrastrukturministern har aviserat förändringar, och det är klart att planen kanske kan se annorlunda ut när inte ska vara med och förhandla. Men vi kan konstatera att det är inte särskilt många som är nöjda med det förslag som har gått ut på remiss. Det fanns höga förväntningar från många håll, men det mesta av pengarna äts upp av fördyrade projekt i den tidigare planen och av höghastighetsbanorna. Då är det inte så konstigt att besvikelsen är stor runt om i landet. Många är beroende av bilen, och ser man att nödvändiga investeringar i nya vägar inte blir av, att vägarna på landsbygden förfaller och att hastigheterna sänks. Med de höjda drivmedelspriserna är det många som kommer att köpa elbil. Den utvecklingen är positiv, men det måste finnas vägar att köra på och möjligheter att ladda. I sitt svar anger infrastrukturministern att har i uppdrag att följa och utvärdera den utveckling som sker efter pandemin och teknikutvecklingen. Min fråga är: På vilket sätt anser infrastrukturministern att har tagit hänsyn till teknikutvecklingen i sitt förslag till nationell plan? 112 KOPPARKLINT (M): I stället för att bygga höghastighetståg för 400 miljarder borde regeringen satsa på att rusta upp vägarna, säkra spåren och se till att det finns säkra vägar för både människor och transporter. Det finns många brister som behöver åtgärdas och där man behöver stärka upp. ser vi fantastiska möjligheter som håller på att växa fram med en alltmer fossilfri fordonsflotta. Det är en utveckling som är driven av stora företag, akademi och forskare, fru talman. Vi talar om den första fossilfria färjan till , om möjligheten till ett fossilfritt inrikesflyg under andra delen av och om bussar drivna av exempelvis vätgas. Detta är bra saker som regeringen också borde prioritera och satsa på i stället för höghastighetståg. Jag ser en regering som sätter prestige framför människors säkerhet och företags blomstrande. Vi var på besök i , där det är en livsfarlig korsning vid Nyeds kyrka. Sedan har vi sett på den olycksdrabbade vägsträckan –, som regeringen inte gör något åt. Detta är två exempel där man behöver göra något för att säkra tryggheten för människor och transporter i stället för att prioritera det som jag har nämnt, nämligen höghastighetståg. Jag vill veta hur ministern tänker agera för att åtgärda dessa vägar. 113 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Framtidens infrastruktur måste gälla alla i vårt land. Det hjälper inte att bilindustrin kan leverera bilar som är eldrivna. Det åkeri jag pratade om, som hade ambitionen att elektrifiera sina transporter, skulle kunna gå och köpa en bil , utan vidare. Problemet är att det inte går att ladda den. Ett åkeri som inte kan ladda sina lastbilar är ju inget åkeri. Möjligtvis är det en utställningslokal. Här har man missat viktiga delar i hela omställningsprocessen. I stället fokuserar man på höghastighetstågen. Då försöker statsrådet att förminska de pengar som man faktiskt tänker lägga ut på detta och tar upp exemplet –. Ska tåget vända i ? Finns det ingen tanke om att det ska fortsätta därifrån? Framtidens infrastruktur måste gälla alla. skriver själva i sin plan att vägarna kommer att vara sämre 2033 än vad de är . Det är inte hållbart om vi ska ha ett land där alla kan leva, verka och bo i hela landet, att vår industri inte fungerar i , i , i och för all del i eller i i övrigt. Ni måste se till hela landet när det gäller infrastruktur. 114 Infrastrukturminister (S): Jag tackar interpellanten och övriga debattörer. Jag uppskattar engagemanget, och jag tycker att det är bra. Det är kul att vi har stora önskemål om svensk infrastruktur och att fler till och med vill satsa ännu mer. Jag hade önskat att hade haft den uppfattningen när de var i regeringsställning. Då satsade de inte. Det är i opposition som de vill lägga pengar på detta men inte när de hade chansen att regera. Då lät de bli att prioritera vägar. Till Kopparklint vill jag ändå säga – även om jag har förståelse för, uppskattar och tycker att jag kan känna igen mig ibland från diskussionen hemma i i den som finns i – att om man vill satsa ännu mer på flera vägar ska man också vara medveten om att för hennes partikamrater i och i , ihop med näringslivet och regionerna, är de viktigaste satsningarna att fullfölja till exempel nya stambanor. De har pratat länge om detta. De ser nämligen vad som händer när Fehmarn Bält-förbindelsen byggs och kommer att bli full med trafik. Det är fullt på . är hårt belastad. riskerar att få en ganska stor trafikinfarkt om vi inte bygger mer järnvägskapacitet där. Man måste ta nationellt ansvar. Det avkräver jag faktiskt Moderata samlingspartiet – att inte bara vara ett kluster med personer som talar för sin egen valkrets utan att som parti våga ta ställning för vad som är nationellt viktiga prioriteringar. Just nu är nationellt viktiga prioriteringar för regeringen att satsa mer än någonsin på infrastruktur för att det behövs och att satsa mer än någonsin på vägunderhåll för att vägstatusen är dålig i delar av landet och behöver förstärkas. Man behöver nu vara väldigt tydlig med att vi behöver förstärka och göra insatser för vägunderhållet, både på det högtrafikerade och på det lågtrafikerade vägnätet. Jag kommer själv från en ort med 800 invånare och vet hur viktigt det är att vägarna där fungerar. Och jag värjer mig mot en beskrivning där man ibland försöker ställa flera objekt mot varandra och säga att detta med nya stambanor minsann bara är någonting mellan storstäderna. Säg det till dem som bor i , , , , eller där man ser detta som en möjlighet att faktiskt öka arbetsmarknadsregioner och få bättre pendling och kanske dessutom frigöra kapacitet på för mer gods. Samma sak är det med Sydostlänken hemma i där man nu satsar på den från ned till och ned till och hamnen där. Då avlastar det . För och för i är det otroligt viktigt, men också för de boende i regionen. Det är klart att det är ett tufft ansvar för en regering att se till att göra nationella prioriteringar av alla de önskemål som finns, inte minst nu i ett läge där vi till skillnad från när hade makten får krav på att vi ska tidigarelägga investeringar eftersom det är en så stark industriell tillväxt. Jag var med när styrde det här landet. Då var det på grund av stora företagsnedläggningar som man skulle kompenseras med infrastruktursatsningar. Industrin var basically gone, sas det. är det rekordinvesteringar i svensk industri, inte bara i norra . hörde vi om nyheterna i . Och som ett brev på posten kommer det önskemål om mer satsningar på infrastruktur. Det är därför som vi satsar mer. Det är därför som vi också är noggranna med att med den gröna industriella revolution som sker i måste vi följa upp med viktiga infrastrukturinvesteringar som är hållbara och klimatsmarta. En av de viktigaste delarna där är att ordentligt förstärka järnvägssystemet men också arbeta med trafiksäkerheten på våra vägar, rusta upp dem och inte minst elektrifiera dem, vilket är en otroligt viktig del när vi kommer att elektrifiera hela transportsektorn. 115 (M): Jag tycker att det är intressant att säga att man å ena sidan inte ska ställa objekt mot varandra och att det å andra sidan är en viktig uppgift för regeringen att prioritera. I min värld är just att ställa olika objekt mot varandra, utvärdera och titta på till exempel samhällsekonomisk lönsamhet det som man gör när man prioriterar, och det är det som vi behöver göra på ett bättre sätt och med ett bättre underlag än det som vi redan har . Att prata om att det är mer än någonsin ger sken av att det kommer att komma massor med nya investeringar. Men det stämmer inte. Tittar man på vad som händer ser man att lagt kort ligger. Man får inte peta i någonting i befintlig plan. Inga omvärderingar och omprioriteringar får göras, trots att det är någonting som alltid har gjort. Men den här gången ska man inte få göra det. När kostnaderna skenar som de gör och vi har en regering som över huvud taget inte verkar bry sig om det eller göra någonting åt det eller titta på vad som är fundamentalt galet med hantering av alla de infrastrukturmedel som de har till sitt förfogande innebär det i slutändan att det inte blir några nya projekt. Det är lite olyckligt att det är som det är och att den nationella planen antas ett valår. Det innebär att det finns ett ganska starkt incitament att hålla nere kalkylerna och trycka in så mycket som möjligt, precis som när i den förra valrörelsen var ute och klippte band i och gav sken av att det där skulle byggas fyrspår. ser vi att alla andra projekt blivit mycket dyrare så att detta skjuts . Det är ett väldigt olyckligt sätt att hantera viktiga investeringar på. Och det vore intressant att titta på alla processer så att vi får en bättre struktur när det gäller hur vi prioriterar och investerar i infrastruktur. har vi en minoritetsregering med ett väldigt svagt stöd här i riksdag. Infrastrukturinvesteringar är långsiktiga. Min fråga till infrastrukturministern är därför hur han tänker förankra den nya planen i . 116 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för initiativet till denna interpellation, och jag tackar övriga debattörer. Det är, som sagt, alltid kul att debattera infrastruktur. Och det är viktigt i ett läge då har ställt sig bakom den ram som finns och som är historiskt stor. Jag noterar att i sitt förslag ville lägga mindre pengar på ny infrastruktur. Jag tror att det var ungefär 30 miljarder mindre. Och vill lägga 50 miljarder mindre. Men å andra sidan – det ska jag säga eftersom inte har möjlighet till ytterligare inlägg – ville de i stället prioritera ännu mer resurser till vägunderhåll, tror jag. Jag har respekt för det. Det får vara så att vi har lite olika prioriteringar ibland när det gäller vad vi tycker är viktigast. Jag erkänner också att det är en tuff utmaning för oss att säkra kvaliteten i det som vi har och med de tydliga klimatmål som vi har – att reducera utsläppen till 2030 och framför allt uppnå nettonoll till 2045 – nu måste våga fatta beslut som stöper om delar av transportsystemet. Det är därför som vi nu satsar mer än någonsin på elektrifiering. Jag leder , och det är otroligt spännande att se hur snabbt det nu går att elektrifiera fordonsflottan men naturligtvis också de tunga fordonen framöver när vi bygger ut laddinfrastrukturen. måste det på samma sätt säkerställas att vi nu får tillräcklig kapacitet i järnvägssystemen från , från Norrbotniabanan eller ned till Sydostlänken och –. Det är otroligt viktigt. Jag tycker att har en viktig poäng i interpellationen som jag vill lyfta fram. Det handlar om hur förändringarna som vi har sett , inte minst under pandemin, kan komma att påverka framöver. Jag är också teknikoptimist. Det är både och jag. Jag gillar digitalisering och ny teknik. Men jag ser också hur digitaliseringen leder till minskat resande eller förändrat resande. Det kommer att kunna påverka behovet av infrastruktur och vilken typ av satsningar som vi ska göra framöver. Delar av det redovisar . Men jag tror att vi ska vara ärliga och säga att vi alla kommer att få följa detta och se på vilket sätt det påverkar utvecklingen av infrastrukturen framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2021/22:317 om nästa steg för att utveckla besöksnäringen i 117 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vilka insatser jag avser att göra för genomförandet av besöksnäringsstrategin när det gäller transporter. Regeringen lade fram en proposition med den största ekonomiska ramen någonsin för transportinfrastruktur. Sammanlagt uppgår ramen till för perioden –2033. Detta gör vi för att både ta hand om och utveckla befintlig infrastruktur men också för att genomföra nya investeringar i hela landet. Det är välbehövligt för att möta de stora behov som finns av eftersatt underhåll. Ett väl fungerande transportsystem är en viktig del i samhällsbygget och för besöksnäringen. I förslag till ny nationell plan, som har tagits fram på uppdrag av regeringen, beaktas besöksnäringens behov. Förslaget är ute på en bred remiss. Hur den slutliga planen kommer att se ut planerar regeringen att fatta beslut om . 118 (C): Jag vill tacka infrastrukturminister för svaret. Min interpellation handlade om att besöksnäringen har vuxit kraftigt under – i snitt 2000-talets början – och står för en stor del av bnp. Lägger man därtill allt runt omkring som hör till besöksnäringen, som köp av varor och tjänster, privata och offentliga investeringar och så vidare, kommer besöksnäringen upp i av både bnp och sysselsättning i . Regeringen tog fram en besöksnäringsstrategi som man presenterade , och jag tycker att den är bra. Man är tydlig med att turistlandet ska stärkas. I besöksnäringsstrategin finns det ett antal punkter eller områden som man lyfter fram, och jag ska fokusera på de punkter som ligger på statsrådets ansvarsområde. Det handlar om hållbara transportlösningar och om att skapa olika transportslag. Själva idén med besöksnäringen bygger till stor del på att människor förflyttar sig. I strategin står det: ”För att turismen ska bli hållbar är det viktigt att kunna resa till besöksmål och evenemang på ett hållbart sätt. Kollektivtrafiken är viktig i detta sammanhang.” Regeringen lyfter fram tre punkter som jag tänkte ta upp. Den första är att det ska vara enkelt att resa hållbart och nå besöksmål i alla delar av landet. Den andra är att svensk turism- och besöksnäring gynnas av en omställning av transportsektorn genom transporteffektivitet, energieffektiva fordon och farkoster samt hållbara och förnybara drivmedel, inklusive el. Den tredje är att det ska vara smidigt att som besökare kombinera olika transportsätt. Jag kommer från och är riksdagsledamot för . är största besöksnäringsdestination utanför de tre storstadsområdena; vi har totalt 15 ½ miljon gästnätter . Vi har också fördelen att ha både sommarturism och vinterturism i . ska vi genomföra , och om statsrådet vill åka ska jag se till att han får en plats! De flesta som åker till våra destinationer i åker dit med egen bil, för det finns ingen tågtrafik att ta sig upp till våra vinterdestinationer i norra med. Det gäller , , med flera. Just nu pågår remissrundan för transportinfrastrukturplan för den kommande tolvårsperioden. När det gäller vad man vill göra med besöksnäringen och hur man vill utveckla transporterna i besöksnäringen hittar jag ingenting om det i transportinfrastrukturplan. För att bara nämna ett par saker som gäller : hade förslag på förbättringar av och , och det är utlyft ur planen. Samma sak gäller ett pågående projekt med mittseparering av sträckan –på , som stoppades efter att en tredjedel var genomfört. De här tre vägarna utgör de stora transportsträckorna upp mot vinterturismen och besöksnäringen. Min fråga, som jag inte fick något riktigt svar på, var vad ministern tänker göra för att få fram dessa hållbara transportlösningar och skapa olika transportslag. Vilka idéer har ministern och regeringen kring detta? 119 (M): Tack för svaret, statsrådet, och tack för en intressant och viktig interpellation, ! Svaret var inte särskilt långt. fråga var desto längre. Jag har här också noterat att det så fort vi debatterar detta handlar väldigt mycket om vad inte gjorde när de satt i regering samt om hur mycket pengar det blir och hur fantastiskt det är med den nuvarande regeringen, men vi ska se om vi kan få lite innehållssvar från statsrådet den här gången. Precis som sa tidigare handlar transporterna om att bygga ihop noder så att det går att resa i landet. Hur kopplar man olika trafikslag till varandra, och hur gör man det hållbart? Det är viktigt att veta hur regeringen tänker sig detta framöver. Vilka är målgrupperna? Statsrådet var i en tidigare debatt inne på det här med digitalisering och hur det påverkar resandet. Det kanske inte blir så mycket. ska vi satsa på turistlandet . Vi kommer från , innan en pandemi, då vi sa att detta var en av basnäringarna. Sedan har den här näringen blött under pandemin, kan man väl säga, och förlorat såväl arbetstillfällen som verksamheter. Den har haft en jättetuff period. Jag är ändå intresserad av att höra hur detta ska växa fram. Vi kommer ju från då vi har diskuterat teknikutveckling – eller avveckling av transportslag. Vi befinner oss också i där vi talar om el, elbilar och laddstolpar. Vi har hört här att det inte finns på plats ännu och att det är mycket kvar. Vi vet att turistorterna har köer vid laddstolparna, om sådana finns, för att folk ska kunna köra sina bilar. Vi har också en omogen marknad för apparna, där folk ska använda olika aktörer för att få ladda sitt fordon. Detta kommer säkert att rätta till sig – det är jag övertygad om – men just nu är vi liksom i en mellanfas. Vi behöver både en besöksnäring som klarar sig framåt, via en bro för överbryggande, och vi behöver det nya. Jag vill också komma in på detta med vem det är som ska resa. Är det resande i man tänker sig? Man har också pratat om internationella resande. Vi vet att vi är ett långt land, och i norr har vi olika besöksattraktioner. Vi har ishotellet i som är väldigt internationellt, och vi har Space Center som kan utvecklas till någonting fantastiskt för besöksnäringen. Vi har även i , som var inne på, och vi har , , och Åre. Då tänker jag: teknik. Det säger statsrådet att han är väldigt intresserad av, men det har inte alltid lyst igenom från regeringens sida att så kan vara fallet, om vi säger så. Man har pratat om flygskam. Därför är det viktigt att veta hur man ser på det här med teknik och flyg framöver. Statsrådet invigde flygplatsen i , om jag minns rätt – han var i alla fall den som uttalade sig om att detta var den sista flygplatsen som skulle byggas i vårt land och att det inte kommer att bli fler. Han tyckte egentligen inte om att den byggdes, men fick det bli så, sa han ungefär. Själv tillhör jag dem som tycker om teknikutveckling, och jag tror att det tjänar mänskligheten och väl att vi utvecklar vårt land. Jag tänker också att man kommer att resa internationellt framöver. Vi kommer någonstans ifrån historiskt, och jag tror att vi kommer att utveckla det väldigt väl framåt. Min fråga till statsrådet är därför hur man ser på detta att kunna ta sig med bil och flyg i den första delen. Sedan tillkommer ju andra delar, som tåg och cykel och så vidare, när noderna ska kopplas samman. 120 Infrastrukturminister (S): Jag tackar men framför allt för en väldigt bra interpellation. Jag uppskattar verkligen engagemanget för besöksnäringen. Det är viktigt. Det har blivit mycket så att vi talar om den gröna industriella revolutionen eftersom det sker stora industriinvesteringar i , och det ska vi vara stolta över. Men vi ska komma ihåg att besöksnäringen – om man undantar pandemin, som har varit besvärlig för besöksnäringen – också är en växande motor i svensk ekonomi. Jag kommer själv från det lilla samhället , med glasbruket i centrum. Där har besöksnäringen vuxit ordentligt med intresset för glaset och alla de upplevelser som man kan få i Glasriket. är lite mer outstanding, får man erkänna, när det gäller att utveckla turismen. Jag har varit där . Jag är dock inte säker på att jag vågar anta utmaningen om . Jag tackar för den, men jag spelar kanske hellre badminton och cyklar. Jag är dock imponerad av de satsningar som görs för att locka människor från hela världen till det vackra . Vi hade en hearing om förslag till ny nationell infrastrukturplan. Den andra hearingen vi hade handlade just om att vi lät näringslivet komma till tals. Det rörde sig om alltifrån handelskamrarna till organisationen och besöksnäringen, som lyfte fram besöksnäringsstrategin och vilka mer insatser som kan göras för att främja besöksnäringen. Jag själv var redan i nationell plan 2018 – och även i direktiven till denna – noga med att säga att måste beakta besöksnäringens intressen i större utsträckning. Det kan inte bara vara så att man tittar på skogsindustrin och bärigheten på tunga vägar, utan vi måste också se om det längs de mindre vägarna finns viktiga besöksmål. är ju ett typexempel, men vi har naturligtvis en motsvarande situation i , och många andra delar av landet. Därför har detta varit en viktig del i direktiven från regeringen till . Jag lyssnar noga på remissinstanserna. Jag har också varit tydlig med att det kommer att bli förändringar i förhållande till förslag. De har gjort ett gediget arbete, men det kommer att bli förändringar, inte minst för att det under hearingen kom fram nya synpunkter som kan vara viktiga för besöksnäringen. Jag tror att en viktig del är det som ni båda, och , är inne på: att säkerställa att resandet till besöksnäringsmålen kan vara hållbart, till exempel genom utbyggnad av laddinfrastruktur. Jag invigde en laddstation i . Där byggde man i samarbete med Jämtkraft och Kraft upp laddmöjligheter längs hela den vägsträcka som finns. Jag tror att det är så vi får arbeta – både med nationella satsningar där har fått i uppdrag att täppa till de vita fläckar som finns när det gäller laddinfrastruktur och med statliga generella medel som har funnits i Klimatklivet och liknande för att hjälpa till att bygga upp laddinfrastruktur. Det kan också handla om kommunala, regionala eller, för den delen, rent privata initiativ. och bygger nu tillsammans med 1 700 superladdare. Jag tror att detta är en väldigt viktig del. Här har politiken ett ansvar för att se till att servicen ska finnas, inte minst så att det också främjar besöksnäringsmålen för en hållbar turism och ett hållbart resande. Jag lyssnar noga och ser ju själv att det finns mer att göra för att säkerställa att vi har god infrastruktur till viktiga besöksnäringsmål och att resandet kan vara hållbart. Ja, : Flyget har en viktig del i detta. Men flyget ska vara hållbart. Det är därför vi arbetar såväl med biobränsle och reduktionsplikt som med elflyg, som kan bli en viktig del. 121 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Om inte statsrådet vill åka kanske statsrådet kan hänga med mig när jag ska cykla till i ett barncancerprojekt. Vi går i mål dagen innan går i mål i . Självklart ser vi en framtid med mycket eltransporter och många elbilar. Man ska dock komma ihåg att vi byter 100 000 gäster under en vintervecka i norra . De ska ta sig fram och tillbaka på de tre vägar som jag nämnde. Det blir många laddstolpar på vägen.