prot · H909122 · 2022-06-01 00:00:00 — Det justerade protokollet utkommer eller som talmannen bestämmer. Talare som vill göra anmärkningar mot snabbprotokollet ska anmäla detta den tredje vardagen efter sammanträdet. § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till civilutskottet: RiR 2022:13 tillsyn av marknadsföring och avtalsvillkor § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:245 till skatteutskottet 2021/22:130 till finansutskottet 2021/22:249 till socialutskottet § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:FiU43 om AP-fondernas hållbarhetsarbete 2021/22:FiU28 Idéburen välfärd 2021/22:UU14 Interparlamentariska unionen § 5 En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring betänkande 2021/22:JuU35 En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring (prop. 2021/22:186 delvis) 1 (S): Den grova organiserade brottsligheten förstör så mycket i vårt land. Kvinnor utnyttjas sexuellt på grund av den, ungdomar går ned sig i droger på grund av den, mammor sörjer sina döda barn på grund av den, arbetare utnyttjas som slavar på grund av den och krögare får sina restauranger sprängda på grund av den – för att bara nämna något. Det mänskliga priset för den organiserade brottsligheten är enormt. Jag tycker att alla väljare har rätt att förvänta sig av oss politiker att vi ska göra precis allt vi kan för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Vi måste tänka i nya banor och anta nya lagar. Mycket har gjorts, men mer måste göras. debatterar vi regeringens förslag för att stärka rättsprocessen och öka lagföringen, med andra ord hur vi ska kunna lagföra fler på ett rättssäkert sätt. Bland det viktigaste vi har i detta arbete är våra vittnen. Det är de som tar plats i våra tingsrätter för att berätta vad de har sett eller hört, plikttroget och rakryggat. Men fler skulle kunna vittna; fler skulle kunna säga mer. Rädslan hos vittnen är en jordmån ur vilken den organiserade brottsligheten kan växa sig starkare. Vi måste bättre skydda våra vittnen. De som hotar vittnen angriper både personen som ska vittna och rättsprocessen som behöver vittnesmål för att fungera. Det handlar om rättvisa för brottsoffret, vittnet och oss alla. Regeringen föreslår därför att minimistraffet för övergrepp i rättssak av normalgraden ska höjas till fängelse . anges endast högsta straffet i lagen. Vidare föreslår regeringen att den särskilda graden ringa övergrepp i rättssak, som har straffskalan böter eller fängelse , ska tas bort och ersättas med en möjlighet att bestämma straffet till fängelse i högst vid mindre allvarliga fall av övergrepp i rättssak. Regeringen föreslår även en lagändring som gör att fler ska kunna dömas till grovt övergrepp i rättssak och på så sätt möta hårdare straff. Att brott begås inom ramen för kriminella nätverk ska bli ett nytt kriterium för att klassa ett brott som grovt. Sekretessen kan också utgöra en skyddsvall för vittnen. Regeringen föreslår därför att sekretess ska gälla hos en domstol för kontaktuppgifter till en enskild i ett brottmål, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men. Motsvarande sekretess föreslås också gälla i skadeståndsmål kopplade till brott. Ju närmare vittnen är kriminella gäng, desto mer har de ofta att berätta. Men ju mer de har att berätta, desto tystare är de ofta. Det är utifrån denna vetskap regeringen nu föreslår en ny strafflindringsgrund som innebär att den tilltalades medverkan i utredningen av någon annans brott ska kunna leda till att domstolen dömer ut ett lägre straff. Det gäller fall där den tilltalade lämnar uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredningen av någon annans brott där lagbokens strängaste straff för brottet i fråga är fängelse . Den som lämnar felaktiga uppgifter eller avstår från att säga sanningen i en domstol hindrar rättvisan. Värre än så kan personens agerande aktivt leda till orättvisa genom att oskyldiga personer pekas ut i domstol. Detta gör mened till ett mycket allvarligt brott. går regeringen fram med en skärpning så att fler ska kunna dömas till grov mened – detta genom att som skäl för att brottet ska ses som grovt lägga till om meneden begåtts med uppsåt att försvåra eller förhindra utredningen av allvarlig brottslighet eller lagföringen av någon för sådan brottslighet. Vad som är att se som allvarlig brottslighet ska enligt regeringens förslag vara ett brott med ett straffvärde – detta sett till hur begreppet används på annat håll i lagboken. Men en majoritet i utskottet vill i stället att gränsen ska gå vid och , vilket är en relativt liten skillnad. Jag har stor respekt för att partier gör olika bedömningar, men det som stör mig här är inte att man vill ändra i regeringens förslag utan hur man vill ändra. Man försöker inte ändra lagtexten, utan man ändrar bakgrundstexten. Denna kommer praktiserande jurister ha svårt att hitta till eftersom det förutsätts att det är i propositionen man hittar de förklarande texterna när de ska tolka svensk lag. får vi se om jurister hittar till detta genom att bläddra i protokoll. Ändringen har för den enskilde en stor betydelse i det enskilda fallet, både för brottsoffer och gärningsmän. I stället för att man uppmanar regeringen att återkomma med ett noggrant förberett förslag med tydligt förarbete som jurister är vana att arbeta med bryter man ny juridisk lös mark. Är detta rättssäkert? Är det rimligt att hantera brott och straff med så fri hand? Dessutom är det ytterst osäkert om det verkligen kommer att bli kammarens beslut eftersom det råder falsk majoritet i utskottet. Utöver vad jag varit inne på innebär regeringens förslag även skärpta straff för skyddande av brottsling, vilket ligger i linje med det jag nämnt tidigare. Sammantaget är detta angelägna och välkomna ändringar som visar att regeringen menar allvar med att ta sig an den grova organiserade brottsligheten. Jag yrkar bifall till reservation 3. 2 (M): Som sa ska vi nu debattera en stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. Jag börjar med att yrka bifall till reservation nummer 14 gällande anonyma vittnen. har mycket stora problem med gängkriminaliteten. Enligt polisen finns drygt 8 200 gängkriminella. Av dessa är drygt 1 200 under , med andra ord barn. De blir bara fler och fler för som går. Med sitt våldskapital skapar gängen parallellsamhällen där människor inte vågar vittna och staten är alltmer frånvarande. Allt yngre barn rekryteras som spejare, hantlangare och ibland till och med mördare. De som drabbas hårdast av gängens våld är vanliga människor som vill göra rätt för sig. I värsta fall är det barn som faller offer. Utvecklingen i är skrämmande. Den skrämmer mig på riktigt. Det är helt bedrövligt. I propositionen presenterar regeringen flera förslag som efterfrågat för att bryta tystnadskulturen inom de kriminella gängen. Det handlar bland annat om införande av ett kronvittnessystem som innebär att den som medverkar i utredningen av någon annans brott ska kunna få lindrigare straff. I propositionen föreslås också skärpningar av straffen för olika former av falska anklagelser, övergrepp i rättssak, grova fall av mened och skyddande av brottsling. Ett system med kronvittnen behöver införas, men i regeringens förslag finns brister. En brist är att det inte finns någon möjlighet för åklagaren att lämna ett bindande erbjudande när hon förhandlar med ett potentiellt kronvittne. Åklagaren kan alltså inte lämna några garantier för att hennes förslag till strafflindring kommer att accepteras av rätten. Detta innebär att en misstänkt som bistår brottsbekämpande myndigheter med viktig information löper en påtaglig risk att göra det utan att få den strafflindring som åklagaren föreslagit. Det gör systemet tandlöst. Det kommer helt enkelt inte att finnas tillräckligt starka incitament för den misstänkte att ge viktig information. föreslår därför att det införs ett kronvittnessystem som säkerställer att den misstänkte som bistår brottsbekämpande myndigheter på ett värdefullt sätt kan garanteras den straffreduktion som åklagaren erbjuder i utbyte mot samarbetet. Därför är det mycket glädjande att vi får igenom ett tillkännagivande gällande detta. Något som också finns med i betänkandet är anonyma vittnen, som vi har följdmotionerat om. Utöver kronvittnessystemet anser vi moderater att ett system med anonyma vittnen bör införas. I har vi vittnesplikt. Det innebär att man som huvudregel är skyldig att vittna i domstol. Undantag från vittnesplikten gäller bland annat nära släktingar till den tilltalade. Dessvärre förekommer att den som anmäler brott eller vittnar utsätts för hot och våld, vilket är mycket allvarligt. De kriminella gängen håller delar av i ett järngrepp, och många vägrar vittna eller ens tala med polisen över huvud taget. Ofta beror det på rädsla. är det i som huvudregel inte tillåtet med anonyma vittnen i domstol. Däremot är det möjligt att i domstol höra en person som är anställd av polisen eller försvaret under så kallad kvalificerad skyddsidentitet. Vi moderater ser dock ett behov av att införa en möjlighet till anonymitet i domstol i mål som är kopplade till organiserad brottslighet. Förutom polisspanare är det särskilt de som av en tillfällighet blivit vittnen till något som skulle få nytta av anonymiteten, det vill säga vittnen som bara råkar vara på fel plats och se ett grovt och allvarligt brott. Om man kan ge anonymitet kan det vara ett sätt att få vittnet att säga vad det har sett. Vi har påpekat detta och anser att ett system med anonyma vittnen ska införas. Det är inte bara vi moderater som tycker det här, utan även , och Brottsofferjouren. är också positiv. anser att anonyma vittnen skulle utgöra ett mer resurseffektivt och mindre ingripande alternativ till identitetsbyte. Till exempel är en gängmedlem som vittnar mot någon annan i ganska stor fara. Då behöver man ibland byta identitet, vilket är väldigt ingripande. Anonyma vittnen skulle göra att färre behövde byta identitet. Men regeringen föreslår alltså inte att anonyma vittnen ska införas. Då tänker jag lite grann på det som säger om att hon och hennes regering kommer att vända på vareviga sten för att bekämpa den grova kriminaliteten. Det är faktiskt bara tomma ord, fru talman. De vill inte införa anonyma vittnen. Det tycker jag är väldigt konstigt. och vill ha anonyma vittnen. är positiv men vill först ha en utredning där man rätar ut några frågetecken. De tre tyngsta rättsvårdande myndigheterna, som jobbar vareviga dag med att bekämpa gängkriminaliteten, vill ha anonyma vittnen. Men regeringen och säger nej. Det här med att man ska vända på varenda sten är alltså bara tomma ord. Jag förstår faktiskt inte hur man kan gå emot dessa tre tunga rättsvårdande myndigheter. Det är riktigt illa. Regeringens motiv är att det är komplicerat. Men , och har anonyma vittnen och har klarat av att utforma ett system för det, så det borde väl även kunna göra. släppte 2021 en rapport gällande skjutvapenvåldet. Rapporten visar att ligger väldigt högt i den europeiska rangordningen. Inget annat land i går att jämföra med . , 2022, har varit det blodigaste i . I går kom uppgifter om att det skett 151 skjutningar, det vill säga en . 30 eller 31 personer har mördats genom skjutvapenvåld. Det är alltså fler än en person som skjuts till döds. Detta är helt enkelt förfärligt. Så här såg det inte ut . Då blev man häpen när någon hade skjutits till döds. reagerar man knappt. Man tänker: Jaha, ännu en skjutning. Det är en ytterst farlig utveckling när det börjar bli så vardagligt att man till och med slutar reagera. Möjligheten till anonyma vittnen skulle tillsammans med en rad andra åtgärder vara ett viktigt verktyg i kampen mot den grova brottsligheten. Läget är väldigt allvarligt, inte minst med tanke på att bara av alla skjutvapenmord upp. Jag vill säga några ord om mened. Det behövs åtgärder för att komma till rätta med vittnen som medvetet lämnar felaktiga uppgifter eller förtiger sanningen. Regeringen föreslår en ny kvalifikationsgrund för att brottet ska betecknas som allvarligt. Till exempel ska straffvärdet vara fängelse. tycker att gränsen i stället ska gå vid och . Vi håller med . Det är väldigt många grova brott där straffvärdet är och . sa att det inte är så jättestor skillnad. Då tänker han på skillnaden mellan och . Visst, det är . Men den stora skillnaden är att väldigt många fler döms. Antalet blir mycket större. Jag vill även ta upp övergrepp i rättssak – att använda hot och våld för att påverka vittnen. Vi vill att maximistraffet ska höjas till fängelse. Det vill inte regeringen. När det gäller skyddande av brottsling har vi ett förslag till tillkännagivande om att det bör utredas att brottet ska omfatta fler situationer. Tiden går fort här i talarstolen, så jag hoppar över en del saker jag tänkt säga. 3 (SD): Vi debatterar justitieutskottets betänkande En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring. Vi är inne , och man kan göra en liten tillbakablick på den rödgröna regeringens tid vid makten. är det den röda regeringen – den socialdemokratiskt ledda regeringen. har socialdemokratiskt ledda regeringar tillträtt i vårt land. hade vi ett betänkande som rörde strafflindring vid medverkan av utredning av egen brottslighet, det vill säga en närbesläktad principiell proposition från den dåvarande regeringen. I detta sammanhang valde att motionera om och yrka på införande av just ett kronvittnessystem. Som svar på det sa den dåvarande regeringen: SD föreslår att ett kronvittnessystem införs. Som regeringen anför skiljer sig ett system med kronvittnen i flera avseenden från en ordning som möjliggör strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet. Bland annat aktualiseras frågor om hur man ska bedöma bevisvärdet av de uppgifter som lämnas av kronvittnen samt hur en sådan ordning förhåller sig till övriga medtilltalades rätt till en rättvis rättegång. Avslutningsvis ansåg den dåvarande regeringen med tillhörande anhang att utskottet skulle avstyrka motionen om att införa ett kronvittnessystem. var alltså tidigt ute och såg behovet av just införande av ett kronvittnessystem, medan den rödgröna regeringen anförde att det fanns tvivelaktigheter kring just bevisvärdet och de medtilltalades rätt till en rättvis rättegång som skäl för att avslå ett sådant förslag. Sedan har verkligheten utvecklats ungefär som har förutspått, det vill säga att vi har fått en massinvandring som har skapat segregation och motsättningar. Vi har fått kulturella utanförskap, där normalläget är att man inte pratar med polisen. Förtroendet för våra myndigheter är i botten. Man väljer att ha rättskipning utan inblandning av svenska myndigheter, både när det gäller civilmål och andra typer av uppgörelser som kan komma att ske i dessa områden. har vi en situation där vi har rekordmånga dödsskjutningar, som har påpekats av tidigare talare i denna talarstol. Utvecklingen har alltså gått åt det hållet att vi har en skjutning och en dödsskjutning i vårt land. anser regeringen att tiden är mogen att införa ett kronvittnessystem. Det är lite sent påkommet. Detta hade kunnat vara på plats redan när såg behovet . Det berättigar också den kritik som ofta anför om att regeringen gör alltför lite och alldeles för långsamt. Och när man väl gör någonting blir det oftast ihåligt och relativt verkningslöst. som man ska införa ett kronvittnessystem reglerar man inte straffen nämnvärt. Och ska jag påminna om att detta alltså handlar om individer som kan vara involverade i grov organiserad brottslighet och som då ska välja att ange sina medbrottslingar och deras brottslighet mot ett erbjudande om strafflindring. Då kan följande fråga ställas: Är det för en individ som har gjort sig skyldig till ett grovt vapenbrott, där man sitter av i fängelse med tvåtredjedelsfrigivning, värt att delge viktig information om någon annans brottslighet inom den miljön? Jag tror att alla förstår att detta inte kommer att vara verkningsfullt, såvida det inte blir kraftiga straffskärpningar riktade just mot den miljön som gör att de som blir åtalade ser en rimlig avvägning mellan valet att delge information om sina medbrottslingar och den strafflindring som kan erbjudas. Här säger regeringen fortfarande nej till exempelvis dubbla straff för brott i gängrelaterad miljö som skulle kunna göra det mer attraktivt för dem som befinner sig i gängrelaterad miljö att vittna mot sina medbrottslingar. Vi kan också se att samma typ av argument från regeringens sida som man anförde mot ett kronvittnessystem, och som man alltså föreslår, nu används mot just anonyma vittnen i domstol, nämligen att man ser en problematik med medtilltalades rätt till en rättvis rättegång och att man bedömer att bevisvärdet kan vara mindre. Därmed väljer man att avstyrka förslag om anonyma vittnen i domstol. Detta är någonting som , står bakom i en gemensam reservation, och jag väljer att yrka bifall till reservation 14. Det är en av de mest avgörande delarna som , och inte minst har pekat på kan vara avgörande för att nå framgång i de fall som har nämnts här – skjutvapenvåld och mord i gängrelaterad kontext där ingen hör av sig till polisen trots att polisen vet att det finns väldigt många som sitter på värdefull information. Polisen vet att individer har befunnit sig i närheten av de brottsplatser där människor har skjutits ihjäl – i närheten av förskolor – men ingen hör av sig till polisen. Regeringen förstår alltså inte än varför ingen hör av sig till polisen. Det är för att det är förenat med livsfara att involveras i en rättegång i gängrelaterade kontexter. Ska det vara så? Ska det vara förenat med livsfara att ställa upp som vittne i dessa rättegångar? tycker inte det. Vi ser ett skriande behov av att positionerna flyttas fram i denna fråga också. Men som det ser ut nu har det tagit för regeringen att komma fram till slutsatsen att ett kronvittnessystem kan vara en bra idé, och man lämnar ett bristfälligt förslag på bordet. Hur ska det behöva ta innan regeringen – Socialdemokraterna – i förstår att vittnen behöver skyddas till den grad att de blir anonyma i domstol för att de ska vilja ställa upp och vittna mot dessa gängmördare. För min och del är det utsiktslöst att ge Socialdemokraterna en ny chans att komma till rätta med denna problematik. Vi har sett en tydlig utveckling i vårt land, och den utvecklingen får inte fortsätta efter valet . Därför yrkar jag ett starkt bifall från sida till reservation 14 om att införa anonyma vittnen i domstol. 4 (C): Vi ska krossa gängen. Jag hade hört den formuleringen så från politiker, både till höger och till vänster, innan jag kom in i . Jag lovade då mig själv att jag för egen del inte skulle formulera mig så i talarstolen. Ändå gjorde jag det . Jag gjorde det för att jag vill belysa att ett vallöfte om att krossa gängen är något som ingen politiker kommer att kunna uppfylla, oavsett partifärg och oavsett politiska förslag – tyvärr. som åklagare är det för mig rätt tydligt att det inte går att krossa gängen. Däremot går det att trycka tillbaka den grova brottsligheten. Det går att se till att de kriminella nätverkens inflytande minskas betydligt, och det går definitivt att se till att dessa nätverks ekonomiska muskler försvagas. Och det är oerhört angeläget att vi lyckas med allt detta, även om det kommer att ta tid att vända den våldsamma utveckling som vi just nu ser. Det var nog först när jag läste en artikel i som det slog mig att det kanske inte är ohederlighet från politiker som det handlar om när de använder uttrycket ”krossa gängen”. Det är kanske okunskap och bristande förståelse. I artikeln intervjuades , chef vid vid . Han har arbetat mot kriminella nätverk . I artikeln kommenterade han just politikers slagord om att krossa gängen med orden: Det går inte, och det är inte det vi är ute efter. Det går inte att krossa ett socialt nätverk. Kriminalitet och gäng kommer att finnas. Det vi försöker göra är att minska det dödliga gängvåldet. debatterar vi betänkandet En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring som är sprunget ur regeringens 34-punktsprogram mot gängbrottsligheten. Med de förändringar som föreslås vill vi komma åt den tystnadskultur som vi tyvärr sett breda ut sig alltmer, en kultur som innebär att den som blir vittne till ett brott, han eller hon, låter bli att berätta för polisen och senare för domstol om detta. Det stannar heller inte vid vittnen, utan även den som utsätts för brott, alltså brottsoffret själv, kan hotas och skrämmas till tystnad – till att inte gola. Det här är en sjuka som har spritt sig i vårt samhälle och som på allvar undergräver de rättsprocesser som ska ta vid när ett brott har begåtts. Det är en sjuka som vi måste få stopp på eftersom den i förlängningen utgör ett hot mot rättsstaten och mot vår demokrati. Det är därför mycket välkommet att det nu sker flera straffskärpningar i de brott som återfinns i 15 kap. , som övergrepp i rättssak, mened och skyddande av brottsling. I och med dessa straffskärpningar markerar vi hur allvarligt det är att begå handlingar som på ett eller annat sätt undergräver rättsväsendets arbete att beivra brott. Den som begår övergrepp i rättssak, liksom den som ljuger när den vittnar i domstol, gör så för att hindra rättvisans gång, och den som gör det ska veta att det kostar. anser dock att det finns behov av att ytterligare markera allvaret i brottet övergrepp i rättssak. Om någon har begått flera allvarliga brott och döms för dessa vid ett och samma tillfälle kan faktiskt effekten av straffet för övergrepp i rättssak helt utebli till följd av den så kallade asperationsprincipen. Den innebär ju att ett brott som i sammanhanget har lägre straffvärde än de övriga i slutänden kanske inte ens räknas när straffets längd ska bestämmas. Att ett så allvarligt brott som övergrepp i rättssak i vissa fall inte skulle påverka påföljden är stötande. menar därför att det finns anledning att se över den rådande ordningen, och därför vill jag yrka bifall till reservation 7 under punkt 7. En annan viktig förändring som sker är att en misstänkt som medverkar i utredningen av någon annans brott ska kunna få fördelar i den brottsutredning där han eller hon själv förekommer. Det här innebär att vi i nu inför ett slags kronvittnessystem, som kan ge den som vittnar ett lindrigare straff. Detta är bra, men det förslag som läggs fram innebär att det är upp till domstolen att avgöra i vilken omfattning som den här sortens medverkan i utredningen av någon annans brott ska påverka straffet för den egna brottsligheten. Det är alltså upp till domstolen att bedöma om det ska bli strafflindring och hur mycket strafflindring det i slutänden ska bli, som var inne på. Den som rör sig bland kriminella grupperingar är väl medveten om det stora våldskapital som finns där. Att då lämna uppgifter som kan vara avgörande för att bevisa en annan persons skuld vid exempelvis en dödsskjutning bär förstås emot; det är inte svårt att förstå. Det är ju förenat med livsfara, som var inne på. Därför är det viktigt att den misstänkte som väljer att medverka på det här sättet vet vilka fördelar han eller hon kommer att få till följd av sitt vittnesmål. Det får inte finnas några frågetecken kring att det i slutänden verkligen blir ett lindrigare straff för den som vittnar. Men så ser alltså det lagförslag som har lagts fram tyvärr inte ut, och därför står bakom ett förslag till tillkännagivande om att den misstänkte ska garanteras den straffreduktion som åklagaren erbjuder. Vi debatterar som sagt ett betänkande som är sprunget ur regeringens 34-punktsprogram mot gängbrottsligheten, som presenterades . Anslaget i detta 34-punktsprogram var brett.