prot · H90958 · 2022-01-25 00:00:00 — Om kommunisterna hade haft mindre inflytande i den här kammaren hade vi inte haft det här skollotteriet, som ni bidrog till 1989 när man kommunaliserade svenskt skolväsen, . Liberalerna vill tvärtom ha statligt huvudmannaskap, så att staten tar det fulla ansvaret för uppföljning, finansiering, arbetsgivaransvar med mera för att komma åt de stora skillnader som vi ser i landet. Negligera inte och underkänn inte den problembild som vi ser! Det här är verkligheten, och . Var femte lärare överväger att avsluta sin anställning som lärare på grund av hot och våld i skolan. Varannan lärare har blivit utsatt för olika typer av våld och hot, enligt enkät . Det är beklämmande att ni inte tar det här på större allvar. 37 (MP) replik: Jag vill inleda med att tacka för initiativet till en debatt om en viktig fråga, nämligen trygghet och studiero i skolan. Men jag är bestört, fru talman, över att en av Liberalernas viktigaste lösningar på att elever och lärare blir utsatta för hot och våld i skolan är att avskaffa den instans som står upp för de barn som blir utsatta för mobbning, våld och trakasserier i skolan. Barn- och elevombudet företräder barn som blir utsatta för det som vi alla tillsammans är överens om att ingen ska utsättas för i skolan. Vi i vill försvara barns rättigheter. Att försvaga barns rätt till upprättelse vid mobbning är ingen lösning på hot och våld i skolan. 38 (L) replik: Den här debatten handlar över huvud taget inte om mobbning i skolan. Den handlar om sådant som att sex av tio lärare avstår från att ingripa vid ordningsstörningar. Det handlar om hot och våld. Elever som stör undervisningen får inte någon konsekvens. Skolinspektionen frågar eleverna: ni att man ska få en konsekvens när man bryter mot era egna lokala ordningsregler? Då blir svaret: Ja, absolut! Varför upprätthålls då inte ordningen, från ? Jo, för att de vuxna inte vågar ingripa. Så är det på grund av ett otydligt regelverk och funktionen Barn- och elevombudet. Vi behöver inte dubbla uppsättningar. Vi har en skollag. Vi har än så länge kommunalt huvudmannaskap. Vi har lokala skolnämnder. Vi har Skolinspektionen, som ska granska och kritisera de friskolor och kommuner som inte följer lagstiftningen och inte arbetar förebyggande. 39 (MP) replik: Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Vi har i Barn- och elevombudet en instans som står upp för det enskilda barnets rätt att aldrig utsättas för våld, hot, mobbning eller andra kränkningar i skolan. Det är den instansen som Liberalerna vill plocka bort. Ni vill plocka bort den instans som företräder barns och elevers rättigheter. Jag och vill förtydliga regelverket. Vi vill se till att lärare aldrig ska vara oroliga att ingripa för att förhindra våld, trakasserier och hot mot till exempel eleverna. Lösningen är förtydligade regelverk och stärkta mandat. Lösningen är inte att försvaga barns och elevers rätt. 40 (L) replik: Tyvärr får jag för min del som avslutning på den här debatten konstatera att vi på grund av Socialdemokraterna och aldrig kommer att få bort Barn- och elevombudet och de dysfunktionella myndigheter vi har i . Det är precis de funktioner som Statskontoret så sent som underkände. Man sa att de bidrar till ökad administration. Kommunerna, huvudmännen, begriper inte vad Barn- och elevombudet säger. Det har ingen koppling till verkligheten. Enligt den allmänna debatten har det blivit ett ombud för bråkstakarna. Jag vill ha en skolinspektion som tar elevernas sida och jagar kommuner som inte tar tag i mobbning och trakasserier. Men vi måste också, fru talman, ha ett regelverk som ger lärarna auktoritet och befogenheter, så att de kan bidra till tryggheten och studieron. Det är de elever som mest behöver skolan som drabbas. 41 (MP): I samband med att presenterade den rapport som gav upphov till dagens debatt krävde de också att vi politiker vidtar de åtgärder som verkligen kan åstadkomma förändring och få bukt med hot och våld i skolan. De kräver att staten tar över huvudansvaret för skolans finansiering och tillskjuter de medel som behövs för att skapa trygghet och studiero för både lärare och elever. De kräver att elever som är i behov av stöd får det och att huvudmännen säkerställer att alla skolor har tillgång till speciallärare, specialpedagoger, skolkuratorer, skolpsykologer och andra viktiga kompetenser. De kräver också att fritidshemsutredningens förslag, som utredaren, det miljöpartistiska kommunalrådet , presenterade, genomförs. Förslagen gäller bland annat fler legitimerade lärare, mindre gruppstorlekar och ändamålsenliga lokaler. Jag vill härmed lämna besked om att vi i ställer oss bakom kravet om ökat statligt ansvar för skolans likvärdiga finansiering, att vi fortsatt kommer att arbeta för att säkerställa att det finns speciallärare, specialpedagoger, skolkuratorer och skolpsykologer för alla elever i vårt land och att vi fortsätter arbetet för att stärka fritidshemmen. Vi vet att resurser spelar roll. Det är fruktansvärt dyrt när det sparas på skolan. Priset betalar ytterst eleverna, som inte får den undervisning de har rätt till. Avslutningsvis vill jag tacka alla lärare som går till jobbet för att ge varje elev möjligheten att nå sin potential. 42 (M) replik: Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Även hänvisar till krav och förslag på lösningar, som jag läste upp tidigare. Jag tycker att det är väldigt intressant vad professionen anser. Det måste vara relevant för oss i det här rummet att veta vad man behöver göra för att få ordning på skolan. I ska alla barn lyckas. Vi tänker inte lämna en fjärdedel av eleverna efter oss, som Socialdemokraterna med inflytande av har gjort i . förslag överensstämmer till stor del med förslag. De vill också se över och skärpa olika skollagar för att stärka lärare och rektorer. De vill att alla skolor ska ha planer mot kränkningar. De vill ha en rättssäkrare och effektivare hantering av anmälningar – det som tidigare talat så förträffligt om. Förslag efter förslag är precis överensstämmande med det som vi moderater gång på gång föreslagit. Varför har tackat nej? 43 (MP) replik: Flera av dessa förslag har vi arbetat med, och de kommer också att presenteras i den nationella plan för trygghet och studiero som , , Liberalerna och Socialdemokraterna har förhandlat fram och som skolministern har lovat att lägga på bord. Om menar allvar med att varje barn ska kunna nå sin fulla potential i enlighet med skollagen går det inte ihop med att en enda krona delas ut i vinst i skatteparadisen utomlands. Det går inte ihop med den skolsegregation som vissa skolbolag tjänar pengar på. Vi måste få ett stopp på skolmarknaden. Marknadslogiken leder till att vissa föräldrar och elever tror sig vara kunder som alltid har rätt och i värsta fall utövar hot och våld. 44 (M) replik: Det är intressant och avslöjande att både ministern och väljer att tala om system och organisation. Men det är inte det vi moderater värnar om när vi pratar om skolan, utan vi värnar om varenda elev. Vi är bekymrade över eleverna. Vi vill att eleverna ska lyckas. Vi vill ha duktiga och engagerade lärare och rektorer som stannar i skolan. Socialdemokraterna och har inte kommit med ett enda konkret förslag för att fler barn ska klara skolan och fler lärare stanna kvar. I stället pratar man om system och organisation. Det är ingen lösning. Vi moderater talar gärna om det också, men det är inte skolans problem. Skolans problem är att det börjar bli kaotiskt på lektionerna och att en fjärdedel av barnen har ont i magen när de kommer till skolan för att de aldrig eller sällan känner sig trygga. Då kan de inte lära sig något. Detta vill vi moderater prata om, inte organisationen. 45 (MP) replik: Den här ohederligheten i svensk debatt och i detta replikskifte bekymrar mig. Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Hur ska era nedskärningar på likvärdighetsbidraget ge bättre ordning i klassrummen? Hur ska färre kollegor i skolan göra att fler barn blir sedda och får sina behov tillgodosedda? På vilket sätt bidrar vinstutdelningen till ordning och reda i klassrummet? Systemen tillgodoser inte varje barns rätt att klara skolan. Det är systemens fel, och vi politiker är ansvariga för att åtgärda dessa brister. 46 Statsrådet (S): Jag vill bli ihågkommen som den som gav mer pengar till fler kollegor, mer tid i klassrummen och mindre klasser. Jag vill också ge tydliga befogenheter i lag och möjligheter för lärare och rektorer att vidta åtgärder. Jag vill stå för förtydliganden i läroplanen så att alla vet vad man ska kunna, vilket är en bra förutsättning för att skapa lugn. Jag vill se tydligare nationell uppföljning och frekvent lokal uppföljning med tydliga insatser. Jag vill ha nolltolerans mot stök och oordning i klassrum och korridorer – men också ordning och reda på skolmarknaden. Pengarna ska gå till eleverna. Vi ska minska segregationen. Vi måste ta tillbaka den demokratiska kontrollen över skolan. Det är vi som ansvarar för den, så vi kan inte bara släppa iväg den. Jag avslutar med frågan: Varför sålde vi lärarna på skolmarknaden? Den särskilda debatten var härmed avslutad. § 2 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 3 Anmälan om promemoria om regeringsbildningsprocessen och regeringsskiftet vice talmannen anmälde en från riksdagsdirektören inkommen promemoria om regeringsbildningsprocessen och regeringsskiftet . Promemorian lades till handlingarna och fogades som bilaga till detta protokoll. § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2021/22:211 Interpellation 2021/22:211 ISF:s granskning av omvårdnadsbidraget av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. § 5 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM36 Direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete COM(2021) 762, SWD(2021) 396, SWD(2021) 397, COM(2021) 761 till arbetsmarknadsutskottet 2021/22:FPM37 Förordning om europeiska politiska partier och stiftelser COM(2021) 734 till 2021/22:FPM38 Förordning om inrättande av en samarbetsplattform för gemensamma utredningsgrupper COM(2021) 756 till justitieutskottet 2021/22:FPM39 Förordning om digitalt utbyte av information om terroristbrottslighet COM(2021) 757 till justitieutskottet 2021/22:FPM40 Förordning om digitalisering av gränsöverskridande rättsligt samarbete och tillgång till rättslig prövning samt direktiv med följdändringar COM(2021) 759, COM(2021) 760 till justitieutskottet § 6 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:82 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:4366 till finansutskottet 2021/22:4354 till finansutskottet § 7 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:KU4 En konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket 2021/22:KU7 om myndigheters service till enskilda som inte kan eller vill vara digitala 2021/22:KU9 Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land 2021/22:KU33 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor 2021/22:UbU10 Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister § 8 Svar på interpellation 2021/22:109 om Nato-option i regeringsförklaringen 47 Utrikesminister (S): har frågat mig varför jag inte har agerat för att införa en Nato-option i säkerhetspolitiska linje. har också frågat om jag avser att tillmötesgå och agera för att en Nato-option införs i den säkerhetspolitiska linjen framgent. säkerhetspolitiska linje ska vara långsiktig, förutsägbar och präglas av kontinuitet. har därför fattat säkerhetspolitiska beslut i brett samförstånd. Det har varit en styrka för vårt land och en tillgång i förhållande till vår omvärld. Som regeringen har framhållit är ett svenskt Natomedlemskap inte aktuellt. Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra . En så kallad Nato-option är inte heller en förutsättning för att ansöka om medlemskap i . är en suverän stat och har därmed alltid möjlighet att ansöka om medlemskap i , med eller utan en option. Vår solidariska säkerhetspolitik bygger på att vi samarbetar med andra. Regeringen kommer i enlighet med inriktningen i totalförsvarspropositionen att fortsätta utveckla samarbetet med Nato inom ramen för partnerskapet. status som så kallad enhanced opportunities partner möjliggör ett fortsatt skräddarsytt partnerskap med fokus på politisk dialog, informationsutbyte och övningar. Vår säkerhetspolitiska linje ska vara konsekvent och förutsägbar i förhållande till vår omvärld. Det är inte aktuellt med några tvära kast i den svenska säkerhetspolitiken. Vi lämnar inte den militära alliansfriheten. 48 HANS (M): Jag tror att vi är många som är eniga om att vi just nu ser det kanske största hotet mot den europeiska säkerhetsordningen . Utrikesministern och jag har ibland grälat om exakt var vi ska sätta gränsen, 60-, 70- eller 80-tal, men det spelar ingen roll, för det är det absolut största hotet mot den europeiska säkerhetsordningen i närtid och modern tid. Det är ett annat än . Det är annat än . Tyvärr är det nog också ett annat än . Världen förändras, och det kräver att vi också förhåller oss till verkligheten. Det är nog också en förklaring till att TV4 för någon dag sedan kunde visa att av svenskarna är för en så kallad Nato-option. Det är majoritet för detta i alla partier utom i och . Dessa har också företrädare bland fem partier som står bakom Nato-optionsuttalandet. Dessa fem partier har tillsammans 205 mandat i – mot regeringens 100 mandat. Jag tror också att många svenskar har noterat det andra länder varit tydliga med och inte minst generalsekreterare och president : Artikel 5 är inte tillämplig på . Med den hotbild som finns från rysk sida mot förstår svenska folket att om man står utanför Nato kan man inte räkna med stöd och hjälp. Man kan hoppas, man kan be och man kan önska, men man kan inte veta. Detta har andra replikerat – att det är skillnad på att vara medlem av Nato och att inte vara det. är inte det, och är inte det. I det läget, när världen förändras, borde man fundera på när Socialdemokraterna kommer att förändras. En Nato-option handlar om en tydlig signal inåt och utåt som stärker säkerhet i kontrast till den linje som den nuvarande regeringen driver, där ett svenskt Natomedlemskap direkt utesluts oavsett hur säkerhetsläget utvecklas. För oss handlar det om att markera att det finns ytterligare ett verktyg i den säkerhetspolitiska verktygslådan. har många av oss citerat finländska politiker. Statsminister , socialdemokrat, sa att bibehåller möjligheten att ansöka om Natomedlemskap och att de har anledning att värna om den valfriheten och se den som reell därför att det handlar om varje lands rätt att själv besluta om sina säkerhetslösningar. President sa i sitt nyårstal : ”Till rörelsefrihet och valmöjligheter hör också möjligheten att alliera sig militärt och ansöka om medlemskap i , om vi själva så beslutar. Nato driver en så kallad öppet hus-politik, och att den fortsätter har upprepade gånger bekräftats för också offentligt.” Jag tycker att finländska politiker har varit tydligare, ärligare och klarare om att detta säkerhetspolitiska verktyg ligger i verktygslådan. Hur låter det då från svensk sida, fru talman? Utrikesministern säger att Nato-optionen i stort sett inte betyder någonting, och statsminister sa i sin regeringsdeklaration att inte ska söka medlemskap i . Det är en oerhört stor kontrast mellan hur finländska politiker uttrycker sig och hur svenska politiker från det socialdemokratiska partiet gör det. Därför är min fråga till utrikesministern: Hur förhåller hon sig till att 205 mandat i riksdag står bakom tanken på en Nato-option? Det är en ganska tydlig riksdagsmajoritet. 49 (M): Låt oss börja där jag tror att vi är ense, utrikesministern, och där vi gör samma bedömning. För det första är det och de 30 allierade inom Nato som beslutar om ska bli medlem, inget annat land. Där tror jag att vi är ense. För det andra kan vi naturligtvis bli medlemmar i oavsett om vi har en uttalad Nato-option eller inte i vår säkerhetspolitiska linje. Det är enkelt och solklart. Men, fru talman, hela poängen med en säkerhetspolitisk linje är vilka signaler vi vill skicka till vår omvärld. Här finns alltså två olika alternativ. Dels finns den finländska modellen, där man klart och tydligt deklarerar att man håller dörren öppen för ett framtida finländskt Natomedlemskap, dels finns regeringens linje där dörren till ett svenskt Natomedlemskap stängs. Det finns saker som man inte kan göra om man har en Nato-option. Man kan till exempel inte uttrycka sig så som försvarsminister gjorde under , där han sa att han aldrig kommer att medverka till ett svenskt Natomedlemskap, eller så som han uttryckte sig i , att inte ska bli medlem i Nato vare sig nu eller . Man kan heller inte uttrycka sig så som man uttrycker sig om regeringens säkerhetspolitiska linje, att inte ska bli medlem av Nato, punkt. när vill stänga dörren för ett svenskt Natomedlemskap genom att lägga fram förslag om legalt bindande avtal som skulle hindra vår säkerhetspolitiska handlingsfrihet är det naturligtvis extra tydligt att vi starkt ska markera mot den ryska linjen. Det är därför frågan om en svensk Nato-option aldrig har varit så aktuell som den är . Detta är också skälet till att president ett antal gånger har tryckt på vikten av den finländska Nato-optionen. Det är helt enkelt ett bra vaccin mot de ryska politiska och militära påtryckningar som vi nu upplever. Jag tycker att det är viktigt att och går hand i hand i denna fråga. Vi fördjupar nu vårt försvarspolitiska samarbete. Om vi ska ha förmågan att verka bortom fredstida förhållanden är det rimligt att vi har en liknande formulering om hur vi förhåller oss till ett Natomedlemskap. Utrikesministern säger att svensk säkerhetspolitik har formulerats i bred politisk samsyn. Jag önskar att detta stämde in på regeringens agerande. Problemet är att regeringen, när den presenterade sin regeringsförklaring , kom med en helt egen säkerhetspolitisk linje som inte var förankrad vare sig i Försvarsberedningen eller bland partier. Detta, fru talman, var ett brott mot svensk praxis när det kommer till att förankra den säkerhetspolitiska linjen. Alliansen hade en gemensam säkerhetspolitisk linje som vi förhandlade fram i Försvarsberedningen. Regeringen hade en gemensam säkerhetspolitisk linje som han förhandlade fram med oppositionens partier, men regeringen valde att köra solospel. Avslutningsvis noterar jag att utrikesministern, när gjorde sitt tillkännagivande, sa att det var en klart negativ händelse för säkerhet. Jag ställde mig väldigt frågande till det. Men om utrikesministern menade att det var en negativ händelse för säkerhet, varför bjöd man då inte in till säkerhetspolitiska överläggningar? Vi har vädjat till regeringen att bjuda in oss så att vi kan sätta oss ned och diskutera om det är något som vi kan komma överens om, men regeringen har kontinuerligt valt att inte plocka upp den dialogen. Det är därför vi befinner oss i det läge vi gör, där det inte finns någon samsyn. Det ankommer på regeringen att bjuda in oppositionspartier för att hitta en bred samsyn i frågan. 50 (V): säkerhetspolitiska linje har legat fast . Vår militära alliansfrihet har tjänat oss väl och bidragit till stabilitet och säkerhet i norra . Den förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med fördjupat försvarssamarbete som skapar en trovärdig nationell försvarsförmåga. röstade för en så kallad Nato-option efter att plötsligt svängt i frågan. Efter att Försvarsberedningen hade suttit svängde , och så fick vi ett tillkännagivande till regeringen om en Nato-option. Men säger fortfarande nej till medlemskapet, medan alla andra borgerliga partier är för. Beslutet vilar därmed på en mycket skakig och i detta sammanhang mycket olycklig grund. Trots arbete i Försvarsberedningen, där samtliga åtta partier satt med, fanns inte frågan om en Nato-option med. Vi i har tagit avstånd från den snabba omsvängningen, som skapar det problem som vi sitter med . När det blir skakigt i vår omvärld blir det också skakigt när man inte har en klar och tydlig säkerhetspolitisk linje. vurm för Nato har skapat en ökad osäkerhet i ett instabilt läge. Detta tycker jag är dåligt och allvarligt. anser att säkerhetspolitiska linje ska ligga fast och att inte ska gå med i Nato eller anta en Nato-option. Det saknas dessutom folkligt stöd för en sådan inriktning. Man kan leta efter olika undersökningar där det sätts kriterier om att kanske hålla öppet om läget försämras och så vidare. Ja, människor är oroliga, för vi befinner oss i ett skakigt politiskt läge. Men det är inte samma sak som att gå fram med att vilja ansluta till Nato. Det är mycket bättre att tar tid på sig, funderar länge och väl på vad vår säkerhetspolitiska linje är, samtalar om detta mellan partierna och sedan tillsammans bestämmer hur man ska gå. Men här tar vurmen för Nato över hos , och det är detta som gör att vi får denna otydlighet. Jag vill därför ge mitt tydliga stöd för den linje som utrikesministern redogjort för och som gör det tydligt så att inte framstår som en inofficiell medlem av kärnvapenalliansen . Det ska inte råda några oklarheter om huruvida vi är med i Nato eller inte. är inte med. Det gynnar vår säkerhet och har också gjort att vi har haft av fred. Rör inte till det ännu mer , , genom att försöka hävda att det finns en folklig majoritet för något som ni har brunnit för . Det gör det inte. Svenskarna vill ha fred. Svenskarna är ett fredligt folk. Vi vill därför inte att attackerar eller någon annan stat i dess närhet, inklusive . Detta är en linje som ska ligga fast. 51 Utrikesminister (S): Regeringens säkerhets- och försvarspolitik syftar till att skapa en trygghet i och stabilitet och långsiktig fred i och i vår omvärld. Vår politik ska vara tydlig och förutsägbar, värna den svenska suveräniteten och integriteten, hävda folkrätten, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter, stå upp för de demokratiska värdena och motverka auktoritära synsätt. Den militära alliansfriheten ger handlingsfrihet att i varje given situation agera på det sätt som bäst gagnar avspänning och en fredlig utveckling samt säkrar självständighet i utrikespolitiken. Den svenska säkerhetspolitiska linjen är välkänd och respekterad i vår omvärld. Vi slår vakt om den europeiska säkerhetsordningen. Vi är genom diplomati, dialog och samverkan direkt med andra länder inom ramen för FN, EU, , Nato och andra organisationer beredda att bidra till och försöka lösa konflikter och spänningar. Den militära alliansfriheten utgör grunden för våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten och med organisationer som Nato. Med vår närmaste samarbetspartner har vi utvecklat gemensam operativ planering i fred, kris och konflikt. Länderna runt och i har olika ställning men ingår ofrånkomligen i ett säkerhetspolitiskt sammanhang där varje lands historia och säkerhetspolitiska balanser är delar av en helhet. har ett fungerande säkerhetsnätverk byggts i vårt närområde. Det är under ständig utveckling och kommer stegvis att fördjupas . Att bygga förutsägbarhet innebär i praktiken att en väl genomarbetad politisk linje gäller och inte rubbas av tvära kast. Med förankrade riksdagsbeslut i ryggen har regeringen utarbetat en säkerhetspolitisk linje som är anpassad till dagens verklighet. Angående det tillkännagivande som och pratar om kan jag avslutningsvis kommentera att riksdagsskrivelsen har tillställts och att tillkännagivandet kommer att hanteras enligt de rutiner som gäller i . När det gäller hur beter sig behöver inte jag, till skillnad från , läsa i tidningar vad de säger, utan jag, försvarsministern och statsministern träffar ständigt våra motparter.