prot · H909131 · 2022-06-15 00:00:00 — Det behövs fler kollegor, och arbetsvillkoren behöver förbättras överlag. Jag tycker att den beskrivning av vårt pensionsförslag som tidigare gav här absolut inte ger hela bilden. Man jämför lite äpplen och päron när man pratar om bara garantipensionstillägget. Vi har ju också en stor förstärkning av bostadstillägget, som kommer att förstärka för de sämst ställda pensionärerna. Därutöver har vi också förslag på skattesänkning och en gas i systemet. Faktum är alltså att vi har ett betydligt bättre förslag än det förslag som förhandlade fram med regeringen . Men mitt svar är: Vi ska arbeta för bättre arbetsvillkor. Vi ska arbeta för att man inte ska slita ut sig när man arbetar i vården, äldreomsorgen och så vidare. 64 GULAN AVCI (L): Det är något speciellt att komma upp som sista talare efter över fyra timmars debatt om den ekonomiska politiken. Jag tycker om detta att man tackar varandra, så därför tänker jag börja med att tacka både och för gott samarbete i utskottet, inte minst när det gäller vårt senaste förslag till tillkännagivande om att uppdra åt regeringen att återkomma till med hur internmomsen för civilsamhället kan avskaffas. Med det sagt håller jag med tidigare talare om att den här mandatperioden, även om den börjar gå mot sitt slut, har varit den kanske mest utmanande i modern tid, kanske sedan . Vi har lämnat av pandemi bakom oss och kastats in i ett krig mitt i där ett demokratiskt, suveränt land har invaderats av en totalitär regim. Vi ser hotet från . Om man ska summera har vi nu bara Socialdemokraterna kvar i regeringen sedan de kastade över bord. Socialdemokraterna har styrt . De har lovat både EU:s lägsta arbetslöshet och att vända på varenda sten för att komma åt de kriminella gängen. Resultatet är tyvärr ett stort misslyckande. Under Socialdemokraternas vid makten har otryggheten brett ut sig i hela samhället, med en grov kriminalitet som tagit kontrollen över många av våra socialt utsatta områden. kan 1,3 miljoner människor inte försörja sig själva, som arbetsgivarna desperat skriker efter arbetskraft. Den svenska arbetsmarknaden är tudelad, med en ordning där det finns de som har ett jobb att gå till och de som inte har ett jobb och år tvingas leva på bidrag. Det är ett totalt misslyckande för Socialdemokraterna att som ansvariga för inte ha lyckats vända på utvecklingen utan däremot ha låtit långtidsarbetslösheten bita sig fast. Fler och fler har hamnat längre bort från arbetsmarknaden. I stället för att möjliggöra för fler att komma i jobb och egenförsörjning har man låtit utanförskapet växa, och avståndet för alla som står långt ifrån arbete har bara blivit större. Vad är då Socialdemokraternas lösning för att vända på utvecklingen? Jo, de lägger över både ansvaret och slutnotan för sina misslyckanden på den breda medelklassen, som redan arbetar hårt och bidrar mest till samhället. Det är varken rättvist, solidariskt eller ansvarsfullt. För Socialdemokraterna är det en rättvis fördelningspolitik. Men, fru talman, det finns varken rättvisa eller solidaritet med den här politiken, bara ett totalt misslyckande och ett land som har glidit isär. Det är därför Liberalerna går till val på att återupprätta arbetslinjen. Fler ska komma i arbete och färre ska leva på bidrag. Gör din plikt, kräv din rätt! Det var länge en hörnsten i Socialdemokraternas arbetsmarknadspolitik, men är det ett minne blott. är det bidrag, kontantutbetalningar och stöd som går före jobb och egenförsörjning. Det ska alltid löna sig att gå från bidrag till jobb. Genom att ta sig till jobbet tar man sig också in i samhället och blir en del av samhällsgemenskapen. Det är den bästa integrationsmotorn. Därför vill Liberalerna sänka inkomstskatten för de lägsta lönerna. Det ska alltid vara lönsamt att ta ett jobb. Utöver det ska det ge avkastning att ta ansvar för sin egen ekonomi. Utbildningspremien behöver öka, möjligheterna att styra sin ekonomi bli större och skatten på sparande ska sänkas. Detta är speciellt viktigt för kvinnor. Genom att öka möjligheterna att spara ger det individen makt över sitt eget liv. En kvinna med ett eget ekonomiskt kapital har möjlighet att lämna en destruktiv relation, byta jobb eller starta det där drömföretaget och att vara oberoende och fri. Liberalerna är mest sparvänliga parti. Vi kommer att fortsätta att kämpa för varje individs möjlighet att ta ansvar för sin ekonomi och forma sin egen framtid. Men vi är också det mest företagsvänliga partiet. För vi vet att jobben inte skapas av sig själva. har 1,1 miljoner företag. Av dessa är småföretag. Där skapas fyra av fem jobb. Därför är det ingen överdrift att påstå att småföretagarna är viktiga för att fler jobb ska komma till. Det är inte heller någon överdrift att påstå att företagen utgör ryggraden för vår gemensamma välfärd. I Liberalernas ska fler förverkliga sina drömmar och starta företag. Med starkt entreprenörskap, bra företagsklimat, mindre byråkrati och stopp för höjda kapitalskatter blir vi attraktiva för företagsetableringar och investeringar både på hemmaplan och internationellt. står inför ett vägval. På ena sidan finns en rödgrön röra som vill införa rejäla skattechocker. Det är och dröm om de får styra den svenska ekonomin. Men det tar inte slut där. Socialdemokraterna vill inte vara sämre. talar de om miljonärsskatt, exitskatt och beredskapsskatt. Tunga distrikt som och vill införa både förmögenhets- och gåvoskatt och den gamla fastighetsskatten. Listan på alla skatter som ska höjas kan göras lång. Efter måndagens besked från att de kommer att stödja regeringens vårändringsbudget är det numera tydligt på vilken sida av blockgränsen som ställer sig. Det tycker jag är en viktig konsumentupplysning för alla väljare inför valet . De får veta att en röst på inte kommer att innebära vare sig liberal politik eller borgerlig ekonomisk politik. På den borgerliga sidan är vi eniga om att arbetslinjen ska återupprättas. Vi är eniga om att lösningen inte ligger i att chockhöja skatterna eller vältra över notan på dem som redan gör rätt för sig: den hårt arbetande medelklassen. står inför stora utmaningar med högre priser på el, drivmedel och livsmedel och med boräntor som stadigt tickar uppåt för alla bolånetagare. I då vi behöver hantera sviterna av pandemin och ett krig i behöver ett tydligt ledarskap som löser de stora samhällsproblem som vi har som vi ger framtidshopp till svenska folket om att det går att vända utvecklingen. Det är väljarna som bestämmer vilken väg vi tar . Liberalerna har lämnat ett tydligt besked till väljarna. Vi är redo för maktskifte. Vi är redo att bilda en liberal och borgerlig regering. Vi är beredda att ta ansvar för – för skolan, integrationen och arbetslinjen – och försvara den hårt arbetande medelklassen som just nu får ta ansvar för Socialdemokraternas åtta misslyckade år vid regeringsmakten. Med detta, fru talman, vill jag önska talmannen, talmanspresidiet och alla tjänstemän i det här huset en riktigt härlig sommar när det beger sig. Jag vill också tacka alla kollegor i utskottet för ett bra samarbete. Det har varit tuffa debatter, och så ska det vara i en demokrati. När vi inte håller med varandra ska de bästa argumenten fram. Det har varit en fröjd att få samarbeta med er alla. Jag vill avslutningsvis instämma i yrkanden från tidigare i debatten. 65 (S) replik: Gulan Avci har sagt att en röst på SD är en röst för kvinnors ofrihet. stöder Liberalerna budgetförslag som innebär att pensionärer inte får de extra . I stället blir det bara extra . Det är kvinnor med de lägsta pensionerna som drabbas. Hur kan Liberalerna gå ihop med SD på det här sättet, vilket drabbar kvinnor? 66 GULAN AVCI (L) replik: Tack för frågan, ! Jag noterade i den tidigare debatten som finansutskottet hade att det var en väldigt intressant ordväxling mellan den socialdemokratiska ordföranden och ekonomisk-politiska talesperson . Det fanns en ganska stor samsyn, och sträckte till och med ut handen till om att göra upp om pensionerna. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att står här och pådyvlar mig en massa saker och försöker rikta bort strålkastarljuset från hur Socialdemokraterna agerar när det kommer till pensionsfrågan och smeta över det på Liberalerna. Det finns en tydlig skiljelinje mellan Socialdemokraterna och Liberalerna, och den bottnar i ideologi. Vi står upp för arbetslinjen. Vi tycker att det är en självklarhet att alla människor som har arbetat, slitit och gjort rätt för sig också ska kunna få lite mer i pension. Det är det som är den stora skiljelinjen mellan vårt och ert förslag. Jag är stolt över att vi kan lägga ett förslag som ger alla pensionärer lite mer i plånboken efter ett hårt yrkesliv. 67 (S) replik: Tack, Gulan Avci, för svaret! Gulan Avci påstår att vill göra upp med SD. Det är fel. Det sa i finansutskottets debatt är att vi gärna debatterar i . Det är någonting annat. För att återgå till min fråga konstaterar jag att jag inte har fått svar. Alla vet att fem myror är fler än fyra elefanter. är mer än från så sent som oktober. Det gör skillnad för de kvinnor som har det sämst ställt, som har låga pensioner och som inte klarar av de prishöjningar som väntas komma. Det drabbar kvinnor och gör att de hamnar i ännu större ofrihet. Hur ställer sig Gulan Avci i frågan om att man nu stöder en budget som gör att kvinnor med lägst pensioner drabbas på det här sättet? I detta anförande instämde (MP). 68 GULAN AVCI (L) replik: Det är intressant att en socialdemokratisk representant står här och i en replik mot mig pratar om kvinnors situation i och om kvinnors ekonomiska frihet. Ditt parti har ansvarat för jämställdheten. Ni har till och med, efter att ni kastade över bord för , avvecklat jämställdhetsministerposten och tryckt in den i något hörn på . Vad har ni gjort för att stärka kvinnors arbetsmarknadsetablering? Jag noterar att sin vana trogen står här och ler, men jag skulle vara väldigt bekymrad om jag var socialdemokrat. Med den politik som Socialdemokraterna har drivit har gruppen utrikesfödda kvinnor kommit allra längst bort från arbetsmarknaden. Socialdemokraterna har haft möjlighet att gång på gång stärka alla kvinnors ekonomi, men i stället har man vänt ryggen till. står man här, när det är kvar till valdagen, och försöker dumpa över ansvaret för de egna misslyckandena på oppositionspartierna. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att du kommer här och pratar om er pensionsuppgörelse när ni har misslyckats på punkt efter punkt med att se till att kvinnor i blir ekonomiskt oberoende. Detta är något som borde bekymra Socialdemokraterna, inte vilka frågor som Liberalerna går till val på. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.) § 7 Årsredovisning för staten 2021 betänkande 2021/22:FiU30 Årsredovisning för staten 2021 (skr. 2021/22:101 och redog. 2021/22:RR4) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 10.) § 8 Ett mer likvärdigt skolval betänkande 2021/22:UbU33 Ett mer likvärdigt skolval (prop. 2021/22:158) 69 (S): Då står vi här igen i talarstolen och ska debattera likvärdighet i skolan, med fokus på skolval. De första Pisamätningarna som kom visade att vårt skolsystem var mer likvärdigt än andra länders. har likvärdigheten minskat, och är vårt svenska skolsystem mindre likvärdigt än våra nordiska grannars. Detta borde stämma till eftertanke hos fler partier än vårt. Familjebakgrundens betydelse ökar . Elever blir alltmer uppdelade i skolan. Vi ser också att spridningen i skolors resultat ökar . Det är den kanske viktigaste faktorn bakom att likvärdigheten minskar. Dessa saker har vi vetat . Regeringen tillsatte under den förra mandatperioden. konstaterade bland annat att den ökade skolsegregationen är en allvarlig systemsvaghet i vårt svenska skolsystem. De konstaterade också att fördelningen av lärare förstärker skillnaderna. De lärare som skulle behöva finnas i de mest utsatta områdena är alltså inte där, utan de är på de skolor som ser ganska bra ut och som inte har så stora utmaningar. Både och har pekat ut skolvalet i dess nuvarande form som något som förstärker den socioekonomiska segregationen. Skolan borde vara en mötesplats där man möter barn med annan bakgrund än den man har själv. stora utredningar bildande av enhetsskolan har all forskning som togs fram under den tiden, alla utredningar och alla diskussioner landat i att enhetsskolan, där barn med olika bakgrunder möts, behövs för att man ska öka förståelsen, få en ökad respekt och framför allt få en tillit till andra människor – de som inte ser ut som en själv eller kommer från samma bakgrund. Tyvärr ser inte skolan ut så . Därför har vi ett förslag från regeringen, som sedan har blivit ett betänkande från oss, som går ut på att huvudmän ska verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter. När man har uppnått detta ska man se till att upprätthålla den allsidiga sociala sammansättningen. Det handlar helt enkelt om att ha barn från olika bakgrunder blandat. Svårare än så är det inte. Förslaget handlar också om att urvalsgrunderna ska regleras i lag. Det handlar om att Skolinspektionen särskilt ska beakta elevers rätt till likvärdig utbildning vid nyetableringar av skolor. Och kommuner blir skyldiga att yttra sig över ansökningarna. Dessa förslag från regeringen avstyrker fem av partier. Vi vet att kötid som urval betyder att platser redan är paxade. Det gynnar välinformerade och välutbildade föräldrar. Det missgynnar föräldrar med mindre socioekonomiskt gynnsam bakgrund. Det missgynnar nyinflyttade familjer. Det missgynnar dem som vill göra ett sent val under sitt barns skoltid. Det missgynnar också barn som är födda sent . Slutsatsen måste landa i att kö har påtagligt negativa effekter för skolsegregationen. Det begränsar valfriheten och ger inte alla lika chans. Varför ska man behålla ett sådant system i skolan? Där tycker jag att de fem borgerliga partierna blir svaret skyldiga. Återigen säger man nej till förslag, men man har inga egna förslag att lägga på bordet. Man säger bara nej. Det är inte bra. Det ska bli spännande att höra diskussionen och hur de förslag ser ut som kan ändra på detta. Har man samma bild som vi har, att likvärdigheten sjunker och att segregationen ökar, och vill man i så fall göra något åt det? Det syns inte i det material som vi ska debattera och besluta om. Jag står såklart bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nummer 1. I detta anförande instämde (MP). 70 (SD): Regeringen föreslår i sin proposition Ett mer likvärdigt skolval att huvudmän för förskoleklass och grundskola så långt det är möjligt aktivt ska verka för och upprätthålla vad man kallar en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter. För del är det viktigt att skolval baseras på förutsägbara kriterier. Sådana kan till exempel vara närhetsprincipen, syskonförtur och verksamhetsmässigt samband, men inte kriterier som den enskilde inte kan påverka, som exempelvis etnicitet. Den allmänpolitiska debatten om våra skolor har alltför ofta präglats av osaklighet och ogrundade påståenden. Olika socialistiska regeringsföreträdare har målat upp en bild av de fristående skolorna som roten till allt ont och skuldbelagt dem för den bristande likvärdigheten, den ökade segregationen och de sjunkande kunskapsresultaten i svensk skola. Det är, menar vi, ett i grund och botten oseriöst förhållningssätt. Det är i själva verket en lögn. Förklaringen till bristande likvärdighet, ökad segregation och sjunkande kunskapsresultat är i stället den totalt misslyckade invandringspolitiken. Den, om något, har medfört allvarliga konsekvenser, inte bara för samhället i stort utan även för svensk skola, där exempelvis mer än var femte elev lämnar utan behörighet till nationellt program, där ett stort antal elever har så allvarliga brister i svenska språket att de inte klarar av utbildningen och där lektioner alldeles för ofta tyvärr präglas av stök, oreda, bråk och bristande disciplin. En annan förklaring är naturligtvis, vilket jag pekar på så ofta jag kan därför att det är sant, den kommunalisering som Socialdemokraterna drev igenom med , som då hette Kommunisterna. Vi ser inte minst hur kommuner prioriterar skolan olika, ibland medvetet och ibland därför att de är tvungna till det på grund av den ekonomiska verkligheten. tvingas de tyvärr använda skolan som en budgetregulator. Det råder stor skillnad på skolpengens storlek från en kommun till en annan. Därför behövs ett statligt huvudmannaskap, och detta har vi pekat på gång på gång . Än en gång: Det handlar om att en statlig finansieringsmodell naturligtvis kan säkerställa en större likvärdighet men också om framtagandet av tydliga nationella riktlinjer. Socialdemokraterna har för övrigt haft två mandatperioder på sig att se över frågan om huruvida skolan ska återförstatligas eller inte och hantera den seriöst, men har man valt att skjuta upp den till en utredning efter valet, vilket jag tycker är ytterst beklagligt. Med detta sagt finns det naturligtvis kritik att rikta mot delar av skolsektorn. Detta gäller såväl kommunala som fristående skolor. Att drygt 400 000 elever går i en fristående för‑, grund- eller gymnasieskola är ett tydligt bevis på att det finns en stor efterfrågan, ibland till och med väldigt stor efterfrågan. Men det visar också att allt inte står rätt till i våra kommunala skolor. går det naturligtvis att rikta skarp kritik mot delar av friskolesektorn. Missförhållanden ska såklart rättas till. Vi är mer än villiga att ta seriösa diskussioner om det här. vill slå vakt om rätten att välja skola. För oss är det självklart att det är elever och föräldrar som ska ha inflytandet över skolvalet, inte socialistiska politiker eller byråkrater. Det förslag som ligger på bord kommer att slå hårt mot just rätten att välja skola. Regeringens förslag om en så kallad allsidig social sammansättning innebär de facto att huvudmännen får en skyldighet att säkerställa att klasser får ett så kallat blandat elevunderlag. Det innebär i praktiken att platser på populära skolor ska låsas för vissa grupper av elever. Därmed fråntar man föräldrar och elever möjligheten att välja den skola som passar dem bäst. Bussning och lottning kommer tveklöst att vara instrument som används för att få till stånd denna så kallade allsidiga sociala sammansättning i skolor och klasser. Effekterna av den politiken har vi dock redan sett i flera svenska kommuner. I visar till exempel en forskningsrapport att bussning av elever inte alls ledde till minskad skolsegregation eller höjd måluppfyllnad. I stället uppvisades sämre skolresultat. En rapport från Timbro visar i sin tur att bussning av elever leder till sämre kunskaper, minskad trygghet och ett utbrett missnöje bland såväl föräldrar som elever. Detta finns det exempel på från flera olika kommuner. Det är ett haveri, ett socialistiskt haveri. Att det leder till ett mycket stort missnöje struntar man fullständigt i. I stället för att använda eleverna som integrationsverktyg i det socialistiska samhällsbygget borde utbildningspolitiken präglas av ett starkt fokus på kunskap och bildning. Lika viktigt är det att skolplaceringarna är förutsägbara och rättssäkra för den enskilda individen. Så kommer det inte att bli om regeringens förslag skulle gå igenom , eftersom det då skulle bli omöjligt att förutse utfallet av skolplaceringarna. Innebörden av en allsidig social sammansättning är dessutom att svaga elever skulle dra nytta av högpresterande elever. Vi vill bestämt understryka att det aldrig kan vara de studiestarka elevernas ansvar att höja andra elevers resultat. Alla elever ska självklart erhålla en stimulerande undervisning. Alla elever ska erbjudas rätt förutsättningar för att nå målen, oavsett vilken bakgrund man har och oavsett vilken skola man väljer att gå på. Undervisningen ska därför anpassas mer efter de enskilda elevernas förutsättningar. Elever med behov av särskilt stöd ska få det. De ska erbjudas små undervisningsgrupper alternativt resursskolor. Särskilt duktiga elever ska ges undervisning på högre nivå. Vi menar också att nivågruppering ska ske i kärnämnena. Regeringen föreslår att ett antal urvalsgrunder ska regleras i lag i det fall alla sökande inte kan beredas plats till en viss skolenhet. De fristående skolorna ska däremot inte få tillämpa kötid som urvalsgrund. Vi delar inte regeringens uppfattning att kösystem skulle vara orättvist. Kösystem existerar i flera andra delar av välfärdssektorn utan att det ifrågasätts. Ett kösystem bygger på aktiva val. I alla andra sammanhang efterlyser vi engagemang från föräldrarnas sida. Det faktum att föräldrar gör ett aktivt val borde snarare uppmuntras, inte förbjudas. Med det sagt kan vi mycket väl tänka oss att föra en seriös diskussion om detta. I tidigare debatter i denna kammare, för bara någon vecka sedan, konstaterades att samtliga fem partier som står bakom avslaget här de facto kan tänka sig att föra en seriös diskussion om kösystemet och hur det skulle kunna se ut för att hitta en väg framåt. Men det är man inte intresserade av. Det är alltså inte konstigt att vi är kritiska till hur man har hanterat frågan. Det är inte seriöst. Vi instämmer såklart i att det finns brister i dagens system. När det gäller till exempel köerna skulle det kunna handla om att en elev som föds har en fördel gentemot den som föds . Det måste vi i så fall titta på. Därför krävs det en bredare diskussion. Regeringen har valt att helt undvika diskussion. Man vill inte ta den. Man lägger fram ett förslag, och sedan gnäller man över att det inte finns någon majoritet för det. Vi i oppositionen efterlyser snarare en diskussion. Vi efterlyser en bredare debatt. Jag menar att skolfrågan förtjänar mer än att vara ett populistiskt redskap i en valrörelse. Den förtjänar banne mig en bred diskussion. Sedan får vi se vad den landar i. Det kan mycket väl vara på det sättet att vi kanske inte kan enas. Men vi kanske får en majoritet som vill gå i en viss riktning efter att vi har haft en seriös diskussion i frågan. Det efterlyser vi. Men man verkar tyvärr inte vara villig att välja den vägen framåt. Det är beklagligt och oseriöst. Skolan förtjänar bättre. Med det sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet, vilket innebär avslag på propositionen. I detta anförande instämde och (båda SD). 71 (S) replik: När jag lyssnar på funderar jag på om vi upplever samma verklighet. Under min första mandatperiod i satt jag och ledamoten tillsammans i utbildningsutskottet. Vi gjorde studiebesök, också utomlands. Det man slås av utomlands är att där skolan fungerar allra bäst är de ganska rörande överens om vilka saker som behöver göras. Det gäller till exempel och . Vi kan också konstatera att ingen annanstans har man det skolsystem som vi har, där det konkurreras om eleverna och där lärarna blir servicepersonal åt resursstarka föräldrar. Det systemet talar och nästan jämt allra mest för i den här kammaren. Det verkar inte finnas värst mycket som är fel med det systemet. hänvisar till Timbrorapporter och annat som är ganska vinklade. Hur skulle det vara ifall började titta på forskningen och det forskningen säger? Forskningen visar framför allt att det finns saker som faktiskt driver det här skolsystemet åt helt fel håll. Det handlar bland annat om finansieringen. Men den andra delen handlar naturligtvis om etableringsfriheten. Och den tredje delen handlar om skolvalssystemet. Men och hans parti vill inte gör någonting åt det. Vi kan såklart diskutera, säger han. Men det vill man ju inte, eftersom man försvarar de vinstdrivande koncernernas rätt att plocka ut vinster och att driva systemet i helt fel riktning. Jag vill fråga vad allsidig social sammansättning egentligen betyder för . 72 (SD) replik: Jag kan tycka att Socialdemokraterna själva får besvara den sista frågan. Det är inte upp till mig att definiera hur de ser på den frågan.