prot · H90970 · 2022-02-22 00:00:00 — Det talar om är att man som enskild ska kunna förstå varför ett visst beslut fattats, till exempel varför man fått si eller så många timmar, hur avgörandet fällts och om det hade spelat roll om man bott någon annanstans eller haft en annan handläggare. Därför har vi gett ett uppdrag till om att ta fram ett kunskapsstöd för assistansersättningen som kan ge handläggare vägledning och stöd i arbetet med att dokumentera behov och göra bedömning av behov mer begriplig för den enskilde. Stödet ska bidra till en handläggning där integritetsintrånget för enskilda blir så litet som möjligt utan att kvaliteten i utredning och beslut försämras. Uppdraget ska vara färdigt . Det här handlar om att ta tag i problem, svårigheter och utmaningar snarare än att tillsätta en kommission. Det handlar inte om att jag inte kan se att assistansen och LSS-insatserna kan bli bättre. ska ta fram ett kunskapsstöd för hur den dagliga verksamheten enligt LSS kan utformas så att de som står längst från arbetsmarknaden får ökade möjligheter till att förvärva och behålla sina förmågor utifrån sina egna förutsättningar och delaktighet i samhället. Det här är exempel på hur vi arbetar för att den som är i personkretsen för LSS ska ha möjlighet att leva sitt liv som andra och för att myndigheter ska fatta beslut på god och likvärdig grund, och vi har för avsikt att fortsätta att arbeta så. 27 (L): Jag tackar statsrådet för svaret. Många assistansberättigade och LSS-berättigade hade redan före pandemin begränsade sociala kontakter, och nedstängningen och undandragandet av många av de sociala insatserna inom LSS-verksamheterna under pandemin har ökat isoleringen ytterligare. Precis som inom äldreomsorgen har man stängt för besökare, begränsat tillgången till gemensamhetsutrymmen och dragit in daglig verksamhet. trasas liv sönder i dessa processer, familjer går i kras och så vidare. LSS-krisen är rätt kraftfull, och jag tycker fortsatt att vår skyldighet som politiker är att både jobba kortsiktigt och akut och se bekymren på . Det finns en allt större insikt om bekymren på . Vi kan behöva debattera ordentligt vilken väg vi ska gå och vilken slutpunkt vi ska ha, men det är ju politikens innersta väsen. Vi måste också kunna säga att vi på kort sikt behöver göra en snabb översyn och analys av vad det är som sker just nu och sätta stopp för det. Jag vill helst inte se en enda tidningsrubrik till om personer som , , , , eller någon av de andra. 28 Socialminister (S): Jag tackar för ännu en debatt, eller ett samtal. Vi har tyvärr ett samhälle som inte är helt jämlikt. Alla har inte samma förutsättningar på grund av uppväxtvillkor, socioekonomi, föräldrars bakgrund och ekonomi. Det kan också bero på en funktionsnedsättning. Regeringen drivs hårt av att åstadkomma just jämlika förutsättningar. Vi lägger fram många förslag på detta område, och detta är inget undantag. Vi fortsätter att arbeta med kunskapsstöd, med att se över huvudmannaskapet för assistansen, med ett och när det gäller resurser. Om jag får önska mig interpellationsdebatter skulle vi behöva diskutera mycket av det andra i LSS-lagstiftningen. Vi har tidigare talat om ledsagning. Det är kommunerna som erbjuder denna insats till enskilda individer, och för många är det helt avgörande att denna insats fungerar. Här handlar det inte om att ha en kriskommission utan om att uppmärksamma det, följa upp det och se till att lagstiftningen följs, för det är i grund och botten inget fel på den. Assistansen är i stort fokus, och glädjande nog kommer det att läggas fram åtminstone ett par propositioner . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:333 om bristande kvalitet i vuxenutbildningen 29 Utbildningsminister (S): har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att säkerställa att sfi-undervisningen bedrivs med hög kvalitet. Han har också frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att kompensera de individer som drabbats med distansundervisning i form av extra kurser eller möjligheter att ta igen såväl teoretiska som praktiska moment. Vidare har han frågat mig om regeringen kommer att skärpa kraven på utbildningsanordnare att anpassa utbildningen och på enskilda, exempelvis dem med lägst språknivå, att delta på plats så att de inte missar viktiga moment. Till att börja med vill jag säga att vissa individer och grupper har drabbats mycket hårt av pandemin. För individer som inte kommit så långt i sin utveckling av svenska språket har distansutbildning varit en stor utmaning. För att minska pandemins negativa effekter på elevers kunskapsutveckling, hälsa och välmående tillfördes totalt i budgeten . Medlen får självklart användas inom vuxenutbildningen. har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att genomföra insatser för att hantera konsekvenser för utbildningen i skolväsendet på grund av pandemin. ska bland annat ta fram stöd som underlättar för huvudmän och utbildningsanordnare att identifiera vilka kunskaper som elever inte har fått möjlighet att tillägna sig under pandemin. För att stärka kvaliteten i vuxenutbildningen har regeringen även utökat Statens skolinspektions uppdrag när det gäller vuxenutbildningen. Den löpande tillsynen över vuxenutbildning ska utövas både på huvudmannanivå och på skolnivå, i stället för som tidigare i huvudsak på huvudmannanivå. En annan kvalitetshöjande åtgärd är regeringens satsning på kombinationsutbildningar inom yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom vuxenutbildning, så kallat regionalt yrkesvux. Dessa utbildningar innebär att gymnasial yrkesutbildning kombineras med antingen vuxenutbildning i svenska för invandrare, sfi, eller svenska som andraspråk, sva, och med stödjande insatser som syftar till att ge eleverna ökade möjligheter att nå målen för utbildningen. Satsningen innebär att utbildningarna tillförs extra resurser per årsstudieplats för att kommunerna ska kunna ge det extra stöd som eleverna behöver. Det kan handla om exempelvis dubbla lärarresurser med både språk- och yrkeslärare eller annat språkstöd. lämnade i betänkandet Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) förslag som syftar till att stärka kvaliteten och öka likvärdigheten i sfi. Som regeringen aviserat i den senaste budgetpropositionen planerar vi att med utgångspunkt i utredningens förslag återkomma till med en proposition. 30 (L): Jag tackar utbildningsminister för svaret på min interpellation om svenska för invandrare och vuxenutbildning, med särskilt fokus på undervisningen i svenska för invandrare. Denna fråga är viktig för Liberalerna. Vi prioriterar skola och integration, och ett av statens främsta verktyg för att få ut människor i arbetslivet, inte minst utrikes födda kvinnor, är att fler klarar av sfi-undervisningen, eftersom språket är nyckeln till en bra integration. Detta förpliktar, och därför tog vi upp den här frågan för att få en bedömning av pandemins effekter på dem som läser sfi. Vi fick flera uppgifter och flera exempel där man ser avhopp och där elever helt enkelt inte klarar av distansundervisning eller för den delen att vissa kommuner inte bedrev någon sfi-undervisning. Det gjorde det omöjligt för språksvaga eller personer med i att fullfölja den här utbildningen. Till detta har vi haft etableringsreformen som en del av Arbetsförmedlingen. Där skrivs personer in i etableringsprogrammen. En central del i hela statens integration, arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik, är att få in dessa personer i sfi-undervisning. Det bedrivs främst på kommunernas uppdrag. Sedan kan man göra det i egen regi eller upphandla det av privata aktörer. Det är ingen hemlighet att sfi har blivit ett lotteri när det kommer till kvalitet. Vi vet inte exakt hur närvaron ser ut alla gånger. Vi får olika rapporter om bristande kvalitet. läste jag en revisionsrapport i min egen hemkommun. Där kritiserades styrningen av vuxenutbildningen och särskilt sfi när det gäller vilka mål man sätter upp och hur ofta man följer upp denna viktiga verksamhet. Man ansåg till exempel att huvudmannens parametrar när den tittade på verksamheten inte ens är relevanta, för att inte tala om bristande behörighet hos dem som undervisar på dessa utbildningar. Man frågar till exempel Arbetsförmedlingen om den vet hur närvaron ser ut och om människor faktiskt dyker upp i sfi-undervisningen. finns det inget nationellt krav på att samla in uppgifter om sfi-närvaron. Jag har hört, oavsett om det har varit på nivå eller nationell nivå, alla politiker och partiföreträdare säga: Vi vill ha god närvaro. Det är viktigt för genomströmningen, för integrationen och för att människor ska komma ut på arbetsmarknaden. Men sedan fullföljer vi inte alltid alla dessa förväntningar som politiken skapar genom att säkra kvaliteten. Att staten nu går in och skjuter till mer resurser till är jättebra. Vi är starka anhängare av . Men jag ser fortsatta svårigheter för en nationell myndighet på ett par hundra medarbetare nationellt att kunna säkerställa uppföljning och att vi har en sfi-verksamhet i hela landet som är helt avgörande inte minst för integrationen. 31 Utbildningsminister (S): Tack än en gång, , för frågan! Det är en viktig fråga. Det är en fråga där vi under har lagt betydande resurser för att se till att sfi-undervisningen kan fungera på det sätt som vi vill. Det ska vara ett sätt för dem som kommer till att få de kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället som krävs för att de ska kunna ta ett jobb, fortsätta att utbilda sig men också vara en aktiv samhällsdeltagare som är med och tar ansvar för vår demokrati. Jag tror att och jag förenas i önskemålet att vi vill att varje barn i , fru talman, ska se mamma och pappa äta frukost för att sedan gå till jobbet eller till utbildningen. De ska växa upp i hem där arbete och utbildning är det självklara för mamma och pappa. I det arbetet har sfi en väldigt viktig roll. Det var ett av skälen till att vi tillsatte , som har kommit med förslag. Dess förslag har varit ute på remiss, och vi arbetar nu med dess förslag. Regeringen har sagt att vi ska återkomma med respons på dess förslag. Det sade vi senast i budgetpropositionen. vet alla som lyssnar på den här debatten att varken sfi eller någon annan verksamhet i vårt land har varit opåverkad av den pandemi som vi har levt under . Tänk, fru talman, om vi hade vetat hur de som vi nu har bakom oss skulle gestalta sig. Tänk om vi hade vetat vilka heroiska insatser som har gjorts av deltagare i sfi, lärare i sfi, rektorer och utbildningsanordnare. De har fått ställa om till en verksamhet som har varit beundransvärd med tanke på förutsättningarna. Men det har säkert för många deltagare varit långt ifrån vad vi vill att sfi-undervisningen ska vara. Ju svagare ens språkkunskaper på ens modersmål är, ju svagare ens skriftförmåga och läsförmåga är på modersmålet, desto svårare är det att lära sig svenska, särskilt i vuxen ålder, och desto mer stöd behövs av en närvarande lärare. Trots det har fjärr- och distansundervisning kunnat tillämpas. På grund av det har vi också säkerställt att just den grupp som vi talar om ska ha haft en möjlighet att komma in och ha närundervisning också under tid när pandemin härjade som allra värst. Regeringen har också haft en mycket aktiv dialog inte bara med utan också med de anordnare som arbetar med vuxenutbildning, både fristående och kommunala aktörer. Vi har också säkerställt att vi har haft en ständig och levande diskussion med lärarnas organisationer så att vi har haft goda möjligheter att ta del av de krav som har funnits för att den här verksamheten ska kunna fungera på ett sätt som möter rimligt höga kvar. Jag är absolut inte nöjd med den sfi-undervisning som våra svenska sfi-elever har fått under pandemin. Men jag är mycket stolt över att den svenska sfi-undervisningen kunde finnas där också under de allra svåraste förutsättningarna. Jag är också väldigt glad över att vi kunde satsa på de kombinationsutbildningar som vi tillsammans med Liberalerna tog fram i ett flertal olika räddningspaket under pandemin. Jag är naturligtvis beredd att fortsätta arbetet med att följa hur utvecklingen har varit i vuxenutbildningen i allmänhet och sfi i synnerhet och återkomma med de förslag som kan behövas för att vi ska se till att de elever som haft sfi under pandemin ska ha goda möjligheter att komma in i vårt samhälle. 32 (L): Det står i svaret på min interpellation från Liberalerna om sfi-undervisningen att man har avsatt ett antal miljarder i budget under pandemin för att hantera dess konsekvenser. Vi har självklart själva varit med och bidragit till de resurserna. Sedan vet jag att lejonparten av de pengarna inte har gått till sfi. De har huvudsakligen gått till gymnasieskolan. Förhoppningsvis har även högstadiet i fått del av de satsningarna eftersom vi där såg stora risker för ett kunskapstapp. Vi har också sett kunskapstapp inom sfi. Det var Liberalerna, fru talman, som krävde den nationella granskningen för att bedöma kunskapstappet. Det var ett uppdrag som Skolinspektionen och sedan fick och som presenterades . En av de slutsatser som vi fick till oss i insynsrådet på Skolinspektionen, där jag sitter som ledamot, var att vuxenutbildningen och särskilt sfi-eleverna var de som drabbades mest av pandemin, inte minst på grund av distansundervisningen. Det kan vara tekniska möjligheter, hemförhållanden och inte minst deras språkliga förutsättningar. Därför är vi angelägna om att veta hur mycket av de medel som ministern lyfter fram som har gått just sfi-undervisningen. Det är som dem som går i vuxenutbildningen som deltar i sfi-verksamhet. Det är en betydande verksamhet i hela vuxenutbildningen i landet. Som jag sa tidigare är den helt avgörande för integrationen och inte minst för att få ut fler utrikesfödda kvinnor på arbetsmarknaden. Vi vill veta hur stor omfattning av medlen som har kunnat gå till vuxenutbildning för att kunna göra bedömningar och dra politiska slutsatser. Vi vill fortfarande veta hur man ska kompensera de individer som inte har fått moment. Det gäller oavsett om det är teoretiska moment eller, vilket är absolut vanligast, om det är praktiska moment. Det gäller om det är en kombinerad yrkesutbildning och sfi-undervisning, som vi är starka anhängare av, men självklart även språkträningen. Har man inte tillgång till lärarna kan man inte diskutera, och man har inte närheten till stöd och dialog. Det visar alla studier från både Skolinspektionen och andra som har utrett sfi tidigare. Distansundervisning är inte bra för den här målgruppen. Problemet, herr talman, är att en hel del av kritiken mot kvaliteten och bristerna i sfi-undervisningen och vuxenutbildningen visar att läget möjligen har förvärrats under pandemin. Men det har varit så . Jag konstaterar att det under nästan varje mandatperiod tillsätts en ny sfi-utredning. Det om något indikerar på att det är någonting i systemet som inte är tillräckligt bra. Vi är inte nöjda med vare sig kunskapstappet, hanteringen av kunskapstappet, genomströmningen, närvaron eller behörigheten bland lärarna. Det är egentligen otroligt att det politiska systemet, från statlig nivå till kommunalt huvudmannaskap, har tillåtit att denna viktiga verksamhet har skötts på det här sättet. Därför menar jag att styrningen från statens sida måste bli mycket skarpare, utöver det som aviseras i svaret. 33 Utbildningsminister (S): noterar att lejonparten av de som har tillförts hela skolsektorn i form av extra bidrag under pandemin inte har gått till sfi. Jag håller med; lejonparten av dessa resurser har inte gått till sfi. Men till ekvationen hör givetvis att de 2,65 miljarderna är långt ifrån lejonparten av de statliga insatser som har gått till den kommunala och regionala verksamheten under pandemin. I själva verket, herr talman, har vi under pandemin tillfört kommunerna och regionerna historiskt stora resurser. Det är mångdubbelt mer än de 2,65 miljarder som och jag nu diskuterar. Det har behövts. Det är nämligen så att oavsett om det är pandemi eller inte är det kommunerna som ansvarar för den kommunala vuxenutbildningen. Det är hos kommunerna som ansvaret för resurser, kvalitet, tillgång till utbildning och utbildningens genomförande finns. Det tål att påminnas om att även om kommunerna ibland må ha lagt ut detta på entreprenad ligger ansvaret kvar hos kommunerna. Därför, herr talman, håller jag med om att det självklart inte är Skolinspektionen som ska ansvara för resurser eller kvalitet. Det ska huvudmännen göra. Det är kommunerna som har fått det här ansvaret i lag. Det är de som har en beskattningsrätt och som dessutom får statliga resurser för att genomföra uppdraget. Trots att det är kommunernas ansvar har regeringen valt att göra extra satsningar under pandemin. Jag är stolt över det. Det var helt nödvändigt. De 2,6 miljarderna direkt till skolväsendet och de övriga stora miljardbelopp som har gått till kommuner och regioner har verkligen behövts. Hur är det då – har eleverna som går på sfi fått den utbildning och den undervisning de behöver? Nej, herr talman, jag är precis som orolig och bekymrad över att pandemins konsekvenser har haft en negativ inverkan också på detta område. Vad gör vi då åt detta? En viktig insats är förstås att se till att det finns goda kommunala resurser också framöver. Vi ska se till att vi satsar på en välfärd som håller måttet, inklusive sfi. Vi ska se till att det kommer att finnas utrymme framöver i de kommunala budgetarna för att säkerställa att elever som kanske har ett papper på att de har lärt sig någonting men som i praktiken har missat detta moment på grund av pandemin får möjlighet att komplettera framöver. Det här blir en viktig insats för framtiden. Här kommer förstås det stödmaterial som tas fram för att upptäcka och ta reda på vilka kunskapsluckor som må finnas att ha stor betydelse. Därför, herr talman, blir min slutsats att den här debatten bör handla om hur mycket vi satsar på vår offentligt finansierade välfärd. Hur mycket är vi beredda att satsa för att säkerställa att vi har en god, säker och trygg välfärd som finns där för oss livet igenom? Där kan jag bara konstatera att med de politiska vägval som Liberalerna ser ut att göra verkar det som att de väljer den sida i politiken som inte kommer att ha välfärdens satsningar som prio ett. Before I give the floor to of the Liberal party for his closing remarks I would like to welcome my colleague, the Speaker of the Walloon Parliament, and his delegation to the Swedish Parliament. They are our guests today. We bid them a warm welcome although the weather in is much colder than in . You are most welcome to the Swedish Parliament! 35 (L): Det står i svaret om sfi-undervisningen att de statliga extramedlen kan användas till vuxenutbildningen. Men jag får fortfarande inte något svar från regeringen på om och med hur mycket man har förstärkt kommunerna och de fristående aktörer som bedriver denna viktiga verksamhet för att kunna kompensera dem som har tappat under pandemin. och regeringen försöker skjuta ifrån sig delar av ansvaret till kommunerna. Det är de som bedriver vuxenutbildning och, inte minst, sfi. Men staten utreder frågan nästan varje mandatperiod, senast i den så kallade , på grund av att staten inte är nöjd med kvalitet, likvärdighet, genomströmning och närvaro. Det går inte, herr talman, att bara säga att det är kommunerna som har beskattningsrätt och att det är de som ska genomföra det här. Vi från statens sida, och ytterst regeringen, har också ett mycket stort ansvar för att säkra kvaliteten. När det gäller de extra pengarna till Skolinspektionen har jag en direkt fråga till ministern. Ja, de får mer pengar. Men registerdata saknas, och för att Skolinspektionen ska kunna gå ned inte bara på nivå eller huvudmannanivå utan på skolnivå krävs dataregister, uppgifter och information om utbudet. Jag vill veta om ministern är beredd att ändra på regelverket så att kan gå in i katalogen för att kunna genomföra det uppdrag som de har fått från riksdag och regering. Avslutningsvis: Det är staten genom Arbetsförmedlingen som av etableringen har det yttersta ansvaret för hela etableringsprogrammet, där sfi-undervisningen är en viktig och central del. Därmed har vi också ett intresse av och ett ansvar för att följa upp kvaliteten. Som det ser ut just nu är det under all kritik och ett rent lotteri beroende på var man råkar bo i landet. 36 Utbildningsminister (S): Till skillnad från är jag stolt över den sfi-undervisning som bedrivs i landet. Jag skulle inte kalla det ett lotteri, och jag skulle inte säga att det är under all kritik. Tvärtom ser jag hur sfi-lärare och deltagare tillsammans kämpar för att deltagarna ska tillägna sig de kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället som behövs för att man ska kunna ta plats i vår gemensamma samhällsgemenskap. Jag kommer att arbeta hårt för att sfi-lärarna ska få ännu bättre verktyg och ännu bättre förutsättningar. Jag kommer att arbeta hårt för att den kommunala sektorn och vår gemensamma välfärd ska få de resurser som de behöver. Jag kommer också att vara väldigt noga med att fortsätta att säkra att kommunerna tar det ansvar som de har enligt lag. kallar det att skjuta ifrån sig att påminna om var ansvaret ligger. Nej, herr talman, ansvaret för kvalitet och resurser och för att uppdraget utförs på ett rättssäkert, effektivt och kvalitativt sätt ligger hos våra kommuner. Det ansvaret ska kommunerna ta. Staten ska fortsätta att bidra med de resurser som kan behövas i extraordinära tider, till exempel under en pandemi, men ansvaret för sfi ligger hos komvux. Vårt gemensamma ansvar, , är att se till att de får de förutsättningar som de behöver. Jag är beredd att fortsätta att ta det ansvaret. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:341 om 37 Utbildningsminister (S): Boriana har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att oberoende forskning kan bedrivas även inom kontroversiella områden. Boriana har också frågat mig om jag avser att initiera en utvärdering beträffande hur etikprövningslagen tillämpas. Frågorna tar sin utgångspunkt i ett enskilt ärende som jag som statsråd inte kan uttala mig om. Den akademiska friheten och forskningens frihet ska värnas och stärkas; det är en viktig del i ett demokratiskt samhälle. I skyddas forskningens frihet i grundlagen och i högskolelagen (1992:1434). Regeringen har därutöver föreslagit, och har beslutat, att det enligt högskolelagen som en allmän princip i högskolornas verksamhet ska gälla att den akademiska friheten ska främjas och värnas. Det fria kunskapssökandet och den fria kunskapsspridningen måste dock alltid utövas inom de rättsliga ramar som finns, bland annat lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor, det vi kallar etikprövningslagen, och lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning. Etikprövningslagen är till för att skydda den enskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning. Lagen ställer därför krav på att viss forskning som avser människor måste ha godkänts vid en etikprövning av innan den får utföras. Ett godkännande avser ett visst projekt eller en del av ett projekt eller en på något liknande sätt bestämd forskning. Att forska på människor utan etikprövningstillstånd, eller i strid med ett sådant tillstånd, kan innefatta forskningsmetoder som medför risk för att en forskningsperson kommer till skada eller att någons personliga integritet kränks. beslut kan överklagas till . Nämnden utövar också tillsyn över etikprövningslagen. tillsyn omfattar dels forskning som har fått godkännande vid etikprövning, dels forskning som bedrivs där tillstånd saknas. Tillsynsbeslut som gäller förelägganden eller förbud kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol.