prot · H90958 · 2022-01-25 00:00:00 — Det skedde när jag och min finländske kollega spenderade nästan tillsammans både med EU:s utrikesministrar och med på ett formellt möte med Nato. Jag konstaterar att inte vill ha några snabba kast i sin säkerhetspolitiska linje, precis som vi inte vill ha några snabba kast i vår säkerhetspolitiska linje. Vi är helt trygga med det som vi har valt, både och . 52 HANS (M): Utrikesministern säger i sitt svar och upprepar det också: ”har därför fattat säkerhetspolitiska beslut i brett samförstånd.” Sedan får utrikesministern hjälp från Vänstern som upprepar det som utrikesministern säger: ”Vår militära alliansfrihet tjänar oss väl och bidrar till stabilitet och säkerhet i norra .” Exakt när, enligt och Socialdemokraterna som såta kamrater, togs den formuleringen i brett samförstånd eller efter samråd och beredning? Ni upprepar från vänstersidan formuleringar och säger att det är detta som gäller. Men när har detta tagits i brett samförstånd? vinkar man lite lojt bort att 205 ledamöter av riksdag står bakom ett tillkännagivande om en svensk Nato-option mot 144 ledamöter på vänstersidan. Var är den demokratiska legitimiteten? Det kan man fråga Vänstern. Jag kan komplettera med att TV4 för någon dag sedan redogjorde för en opinionsundersökning som visar att av svenska folket ställer sig bakom tanken på en Nato-option. säger: Här fattar dessa 205 ledamöter från fem riksdagspartier ett beslut om en Nato-option. Detta borde man samtala om. Exakt det har påtalats från de fem partierna – , , , – sedan beslutet fattades för 13–14 månader sedan. Men bjud då in till en nationell dialog och diskussion om den säkerhetspolitiska linjen som, till skillnad mot den där förra hemkokta som citeras från Vänstern och Socialdemokraterna, skulle kunna vara någonting som tas fram i samråd och i beredning och där det råder brett samförstånd. Det är precis det som har sagts, det är precis det som har avvisats och det är precis det som är skälet till att denna interpellation är väckt. har det inte kommit något svar från vänstersidan om hur detta samtal ska kunna föras. Ni på vänstersidan bortser från en kompakt majoritet på 205 mandat från fem riksdagspartier. Detta är inte heller någonting som bara jag nu upptäcker i kammaren. Det är någonting som också på skrev om för någon dag sedan. Det finns två säkerhetspolitiska linjer i , en företrädd av och regeringen och en företrädd av . Jag tycker att regeringen skulle göra klokt i att försöka nå ett brett samförstånd. Det har jag tyckt . Men om tanken på att föra ett samtal avvisas är det svårt, fru talman, att föra ett samtal. Jag skulle dessutom vilja ställa en fråga till utrikesministern. När förändrar sig verkligheten så till den grad att regeringen skulle kunna uttrycka sig på det sätt som man gör i ? När får vi höra statsminister eller utrikesminister säga: Vi behåller också möjligheten att ansöka om Natomedlemskap. Vi har anledning att värna om denna valfrihet och ser den som reell. Det handlar nämligen om varje lands rätt att själv besluta om sina säkerhetslösningar. Det är gott att utrikesminister talar med finländska kollegor. Hon har till och med dygn på sig att göra det. Det vore ännu bättre om hon kunde upprepa det som man säger i från riksdags talarstol. 53 (M): Att inte ställer sig bakom en Nato-option är kanske inte så överraskande om man synar politik. vill inte fördjupa samarbetet med Nato, tvärtom. Man vill inte att EU ska samarbeta militärt, och man vill till och med avbryta det militära samarbete som de nordiska länderna bedriver. Man vill bara fokusera på det svensk-finländska försvarssamarbetet. Man har till exempel varit kritisk mot att , och ska koordinera försvarsplanering med Nato och så vidare. Det är därför kanske inte så överraskande att inte ställer sig bakom detta. Problemet för är också att det är det parti i riksdag som vill lägga minst pengar på försvaret. Men jag måste ändå återkomma till frågan till regeringen. Om regeringen nu gör bedömningen att det är en allvarlig säkerhetspolitisk händelse av negativ karaktär att uttalar en Nato-option, varför tar man då inga initiativ? Varför bjuder man inte in oss till säkerhetspolitiska överläggningar om den säkerhetspolitiska linjen? Det finns många saker som vi skulle behöva tala om. Vi skulle behöva tala om den, om hur brexit har påverkat den säkerhetspolitiska linjen och om hur det svensk-finländska försvarssamarbetet påverkar den säkerhetspolitiska linjen. Det är dialog som man behöver, inte att man sticker huvudet i sanden som jag tyvärr upplever att regeringen har gjort sedan tillkännagivande. Det är faktiskt två gånger som mycket skarpt har markerat mot regeringens säkerhetspolitiska linje, dels i och med Nato-optionen , dels i och med tillkännagivandet till regeringen därefter. Det är naturligtvis så att det är regeringen som formulerar den säkerhetspolitiska linjen, men praxis är att man förankrar den med partier. Vi sträcker ut handen till regeringen och säger: Låt oss sitta ned och ha ett samtal om den säkerhetspolitiska linjen! Tyvärr har regeringen gett oss kalla handen. 54 (V): Alla vet att SD bytte linje för att blidka , för att få en ny lekkompis och för att den egna väljarbasen av gamla moderatväljare var mycket mer Natopositiv än vad partiet var. Det skulle jag säga är de främsta förklaringarna till att SD bytte fot. Att man inte klarade av att hantera det utan snabbt såg till att det blev en riksdagsmajoritet för detta – , utan några direkta samtal, någon dialog eller någon diskussion om vad det innebär för säkerhetspolitiska linje – är ett ansvar som vilar på . vill ha samtal, trots att Försvarsberedningen satt i samtal och diskuterade vad vi skulle kunna ha. Man vill alltså ha samtal , när och världen befinner sig i en stor säkerhetspolitisk kris. Det är inte nu vi ska byta säkerhetspolitisk linje. Jag tycker att det är jättebra att regeringen har bjudit in till samtal och dialog med partier, för det är nu vi ska ha samling vid pumpen. Det är nu vi ska stå fast vid den säkerhetspolitiska linjen och vara tydliga gentemot vår omvärld. Det är inte nu vi ska byta linje. Jag tycker att det är särskilt tydligt att man inte ska göra det ett valår. Det har nämligen varit väldigt uppenbart i alla de samtal som har ägt rum att har gått in i valårsläge – man hoppas på att ta makten, och därför är man väldigt mycket mindre villig att kompromissa, föra samtal och fundera kring vad som är bäst för . Det finns också en myt i det moderata narrativet, nämligen att skulle bli säkrare om vi gick med i Nato. Nato är en kärnvapenallians och det största blocket av militärt materiellt innehav. Nato har också varit drivande i att skapa flera krig runt om i vår värld under . har varit säkert för att vi har varit militärt alliansfria. Det är därför den säkerhetspolitiska linjen ska ligga fast – , och . 55 Utrikesminister (S): frågade vad jag menade med brett samförstånd. Jag menade till exempel försvarsbeslutet . Det är också helt uppenbart att vet att det är regeringen som beslutar om den säkerhetspolitiska linjen, och vi upplever att vi har en god dialog med i detta – jag har en hel lista över tillfällen då vi har diskuterat med, samrått med och informerat regeringen. Som alla känner till har statsministern dessutom kallat till partiledarsamtal . På inläggen från sida låter det som om regeringen inte har ett nära samarbete med Nato – eller ens ett formellt samarbete med Nato. Men faktum är att partnerskapet med Nato är en viktig del av den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. Detta samarbete har fördjupats inom ramen för vår status som en enhanced opportunities partner, och det är regeringens inriktning att bör fortsätta att utveckla samarbetet med Nato inom ramen för det partnerskapet. och Nato har ett omfattande och väl utvecklat samarbete inom ramen för partnerskapet, och vi delar syn på säkerhetssituationen i både vårt närområde och övriga delar av världen. Med anledning av agerande för regeringen en löpande dialog med Nato och Natoallierade. Vi diskuterar Natos hantering av situationen och reaktionen på de ryska avtalsförslagen. I går träffade som sagt utrikesminister och jag Natos generalsekreterare för diskussioner kring de ryska avtalsförslagen och den europeiska säkerhetsordningen. Jag kan bara konstatera att Natos generalsekreterare gång på gång i medierna, och naturligtvis också för oss, underströk att vi är de viktigaste partnerna och att samarbetet är viktigt även för Nato. Det är alltså inte så som det ibland låter på , nämligen att det skulle vara någonting som bara är nyttigt för oss – tvärtom. kunde jag även välkomna Natos högsta beslutande organ, , och Natos generalsekreterare till när de gjorde ett gemensamt besök till och . Detta manifesterade vårt partnerskap och fördjupade vår viktiga säkerhetspolitiska dialog ytterligare, och jag är glad att det kunde ske. Det visar på att den linje vi har valt – militär alliansfrihet, ett starkt försvar och ett nära samarbete med Nato och andra – är en linje som är säker och som håller utanför krig. Detta innebär också att Natosamarbetet bidrar till att utveckla det svenska militära och civila försvaret inom ramen för totalförsvaret. Det gäller såväl förmågan att genomföra operationer både i och utanför vårt direkta närområde som att inom ramen för detta partnerskap kan delta i internationella krishanteringsinsatser. Vi tar väldigt, väldigt allvarligt på det senaste läget. Det är som har ökat sin konfrontativa retorik. Det är som har ökat de militära aktiviteterna mot . Det är inte godtagbart att gör anspråk på att ha veto gällande något lands säkerhetspolitik. Vår egen valfrihet är självklar; den behöver vi inte något slags Nato-option – som ingen begriper hur den är kodifierad – för. Det är av största vikt att vi kan visa det svenska folket och omvärlden att säkerhetspolitik är solid, långsiktig och pålitlig. Det tror jag att svenska folket förväntar sig av oss. 56 HANS (M): En uppmaning man kanske skulle ge utrikesministern är: Lyssna på motdebattörerna i stället för att läsa innantill i ett redan färdigskrivet manus! Då skulle hon nämligen ha hittat vinklar att följa upp. Från moderat sida kritiserar vi alls icke partnerskapet och det fördjupade samarbetet med Nato, utan tvärtom tycker vi att det är bra. Men det är ju en väsensskillnad mellan ett partnerskap och ett medlemskap, fru talman, och det är detta som hela den samlade vänstern försöker ducka för. Det som är medlemskapets fundament är nämligen en gemensam försvarsplanering och artikel 5 om kollektiva säkerhetsgarantier. Det är det saknar, och det är det saknar. Det är det saknar. Vänstern försöker ge sitt stöd till utrikesministern genom att säga att det är en myt att detta skulle leda till ökad säkerhet. Jag tycker att Vänstern och Socialdemokraterna ska ställa frågan till , och , för det är klart som korvspad att dessa länder uppfattar att de har fått ökad säkerhet tack vare Natomedlemskapet. Och, fru talman – vi har också fått ökad säkerhet tack vare dessa länders medlemskap. Utrikesministern läste från sin färdigskrivna lapp att man har en hel lista över olika möten där man har informerat. Det vi har sagt sedan fattade beslut , med ett ja från fem riksdagspartier och med 205 mandat mot 144, är: Låt oss föra en diskussion! Bjud in till samtal! Vänstern säger att vi nu befinner oss i en säkerhetspolitisk kris. Ja, men man kunde ha gjort detta för 13–14 månader sedan. Vår väg leder till ökad säkerhet, inte ökad osäkerhet. 57 Utrikesminister (S): Jag måste säga att jag är stolt över att jag förbereder interpellationsdebatter genom att i noggrant samarbete med mina duktiga diplomater arbeta med inläggen – skriva ned dem och ändra dem – i stället för att skjuta från höften som gör. Regeringen är tydlig med att det inte är aktuellt med några tvära kast i säkerhetspolitiken. Jag måste uppmärksamma dem som lyssnar på detta på att de 205 röster som tar upp inte har någon gemensam linje alls när det gäller Natomedlemskap, en eventuell folkomröstning om Natomedlemskap eller alla andra viktiga saker. Det är tvärtom. Man tar ett säkert läge, någonting som man vet fungerar, och är beredd att kasta det på soptippen. Jag begriper det inte. Det är en styrka att det finns en bred samsyn, vilket Försvarsberedningens beslut har visat. Vi eftersträvar en bred förankring av säkerhets- och försvarspolitiken i förhållande till . sa dessutom att jag bara sa information. Det gjorde jag inte alls. Jag sa: information, dialog och diskussion. Det kommer också att bli ett möte med partiledarna . I det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet med många av våra grannländer – och det fortsätter att fördjupas – pekar vi på att det är väldigt värdefullt att de ser oss som en pålitlig samarbetspartner, en partner som man kan lita på. Det finns inga uttryckliga bestämmelser som innebär att säkerhetspolitiska linje ska förankras hos partier. Men regeringen strävar efter en bred förankring. Det har inte minst arbetet i Försvarsberedningen visat. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:180 om kriget i 58 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder gentemot för att den växande konflikten ska deeskalera och om jag avser att vidta åtgärder, såväl bilateralt som multilateralt, för att reducera det mänskliga lidandet för civila befolkning. har också frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att bryta blockaden av norra för att möjliggöra tillträde för oberoende rapportering och humanitärt bistånd. Läget i är djupt allvarligt med fortsatt konflikt, enorma humanitära behov och omfattande rapporter om grova övergrepp och kränkningar av mänskliga rättigheter och av internationell humanitär rätt. Jag har vid ett flertal tillfällen uttalat mig i om utvecklingen i , bland annat i ett antal svar på riksdagsfrågor (2021/22:630, 14; 2020/21:3428, 3344, 3050, 2938, 2642, 2513, 2530, 2432, 2458, 1493) och interpellationer (2020/21:146, 744). Konflikten i har pågått och undergräver både landets sammanhållning och stabiliteten på . Konsekvenserna för civila är förödande. Det är uppenbart att konflikten inte kan lösas med militära medel. har genomgående uppmanat parterna till deeskalering, eldupphör och samtal för att nå en politisk lösning. Jag har lyft upp det med min etiopiske motpart . statsminister talade senast med premiärminister . Budskapen framförs också löpande till regeringsföreträdare via vår ambassad i . Möjligen har förutsättningarna för samtal mellan parterna förbättrats något , då tigreanska styrkor har dragit sig tillbaka till Tigray och regeringstrupper har pausat sina framryckningar. Regeringen släppte också flera politiska fångar , inklusive framstående TPLF-medlemmar. och övriga EU stöttar de medlingsansträngningar som leds av AU:s höga representant för och kommer att fortsätta att verka för ett slut på konflikten tillsammans med internationella partner och länder i regionen. De humanitära behoven är enorma på flera håll i . Nära 10 miljoner människor saknar tillräckligt med mat i de norra regionerna. utökade det humanitära stödet mot bakgrund av de växande behoven. Totalt uppgick det humanitära stödet till till . Konflikten är en av huvudorsakerna till de stora behoven, även om andra faktorer, såsom torka, också spelar in. Humanitärt tillträde till konfliktområdena är kraftigt begränsat, och humanitära aktörer får allt svårare att verka. 24 hjälparbetare har dödats sedan konflikten startade, vilket gör till ett av världens farligaste länder när det gäller humanitärt arbete. Detta är oacceptabelt. uppmanar ständigt alla parter att garantera säkert och obehindrat humanitärt tillträde samt att respektera internationell humanitär rätt. Jag förfäras över uppgifterna om allvarliga övergrepp och kränkningar av mänskliga rättigheter, inklusive systematiskt användande av sexuellt och könsbaserat våld. har genomgående krävt utredningar av alla uppgifter om brott och har som största givare stöttat den utredning som FN och kommission för mänskliga rättigheter har gjort i Tigray. I rapporten från utredningen konstateras att det finns rimliga skäl att tro att samtliga parter har begått övergrepp och kränkningar. Vissa av gärningarna kan enligt rapporten utgöra krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. och övriga EU har varit aktiva i att sammankalla en specialsession i för mänskliga rättigheter. Den ägde rum . antogs en resolution om inrättandet av en ny internationell, oberoende mekanism med mandat att utreda alla övergrepp och kränkningar som har begåtts under konflikten. kommer att följa detta arbete nära och har beredskap att ytterligare agera för att ansvariga ska ställas till svars. Den utbredda hatretorik och de etniska trakasserier som har präglat konflikten är mycket oroande. Det fördjupar splittringarna och försvårar en politisk lösning. Det är av yttersta vikt att en inkluderande och trovärdig nationell dialog inleds , för att gå till botten med de underliggande spänningarna mellan olika etniska och politiska grupper i landet och för att nå en långsiktig och hållbar fred. fortsätter att erbjuda stöd till en sådan process. 59 (V): Tack, utrikesministern, för svaret! Konflikten inom är för många en bortglömd konflikt på . Den har pågått . Som utrikesministern var inne på är den här interpellationsdebatten en uppföljning av en tidigare interpellationsdebatt som jag och utrikesministern har haft. En del skriftliga frågor har också ställts av sedan kriget startade och även före det. EU:s, och engagemang har varit viktigt för att sätta press på parterna, särskilt den etiopiska regeringen med premiärminister . Vi hade tidigare en diskussion om och relation. Här har vi ytterligare ett exempel där och samfällt kan engagera sig internationellt för att bidra till fred och säkerhet, inte bara i vårt närområde utan också på . Konflikten i sig präglas av mycket bristande information och av mycket desinformation från olika parter, vilket gör det svårt för många att härifrån följa vad som sker. finns vissa positiva tecken på ökad försoning. Man hoppas någonstans att parterna har kommit till insikt om att det är en konflikt som inte kan vinnas militärt av någon part. Den andra parten kommer att finnas kvar oavsett vad man tycker, tänker och vill. De positiva tecknen på försoning måste ta fart på allvar och leda till faktisk försoning. De etniska förtecknen är många. Det är egentligen flera etniska konflikter som är samlade i en konflikt. Det är viktigt att vi pratar om Tigray och det som sker där, för där är den humanitära katastrofen kanske värst. Men det pågår oroligheter, ibland stridigheter, också när det gäller oromo och regeringen. Tigray och oromofolket har slutit ett avtal, där de tillsammans finns på den ena sidan. På den andra sidan finns amharafolket tillsammans med regeringen men också grannlandet, diktaturen , som har gett sig in i det här som part. De har ett historiskt agg mot TPLF, som företräder Tigrayområdet. Det finns rapporter om sexuellt våld, vilket jag har berört tidigare i mina samtal med utrikesministern. Och det finns ett stort behov av internationellt tillträde för att få till humanitärt bistånd. Men det är en svår säkerhetssituation för de humanitära organisationerna. Det har i praktiken varit en blockad som har förhindrat att förnödenheter når miljontals civila människor. Frågan är om inte FN kan fylla en större roll än man gör. Frågan är om man inte kan försöka pressa fram ett fredsavtal och kanske till och med få igenom internationell närvaro på marken för att göra skillnad. Det finns också ett positivt tecken. Det är att och äntligen har vaknat till. Trots att konflikten har pågått har det första telefonsamtalet om den gjorts från Bidens sida. Utifrån detta undrar jag om avser att vidta några åtgärder för att bidra till att konflikten i ska deeskalera. Jag tänker mig att utrikesministern har en fulltecknad almanacka med valrörelse och sådant. Men hon har åtminstone inte ordförandeskapet i , så det finns kanske lite mer tid att trycka in ett ökat engagemang för och i utrikesministerns kalender. Hon skulle kunna bidra både bilateralt och multilateralt för att reducera det mänskliga lidandet och för att möjliggöra humanitärt tillträde till . 60 Utrikesminister (S): Låt mig börja med avslutande förhoppning som också är min förhoppning. har vi fått ställa in en resa till som skulle gjorts tillsammans med utrikesminister. Säkerhetsfrågor, covid och andra saker har gjort den omöjlig. Det står definitivt på min prioriteringslista att försöka få till en sådan resa, men det är som sagt var inte helt enkelt. Jag delar helt oro över den situation som råder i . Vi måste få ett slut på konflikten, och då måste parterna hitta en långsiktig politisk lösning. Det försöker vi stödja på olika sätt, framför allt genom till exempel stöd till AU:s höga representant som jobbar med medling. Det har förbättrats något . Det beror framför allt på att de tigreanska styrkorna har dragit sig tillbaka från Amhara och Afar, och regeringssidan har meddelat att deras trupper inte avser att gå in i Tigray. kommer att fortsätta framföra våra krav till regeringsföreträdare i om omedelbar vapenvila och en politisk lösning på konflikten. Vår inriktning är att även om ekonomiska och restriktiva åtgärder, utöver dialog, behöver övervägas för att öka trycket på parterna i konflikten måste det vara något som vi använder för att få stopp på framför allt våldet, som är förfärligt. Vid EU:s utrikesministermöten har jag uttryckt beredskap för att gå vidare med restriktiva åtgärder mot parterna i konflikten. Det är fortfarande en diskussionsfråga inom EU. Vi välkomnar också de förändringar som har gjorts i EU:s bistånd. Budgetstödet har frysts, och EU:s kommande sjuåriga bistånd till har lagts på is med hänvisning till den fortsatta konflikten och det bristande humanitära tillträdet. Utvecklingen i påverkar också vårt bilaterala bistånd, även om vi inte har något utvecklingsbistånd direkt till staten. Vi skulle ha beslutat om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med /22, men eftersom det är så osäkert nu har vi beslutat att skjuta fram beslutet om strategin. Vi fortsätter att ge bistånd genom multilaterala organisationer, civilsamhället och liknande. Vi fortsätter också med fattigdomsbekämpningen i möjligaste mån. Vi är väldigt aktiva med att försöka få stopp på övergreppen på mänskliga rättigheter, inte minst det sexuella och könsbaserade våldet. Det har kommit fram i rapporter att alla parter i konflikten är skyldiga till detta. Vi försöker också använda biståndsinsatser för att få ökad jämställdhet och till sexuell och reproduktiv hälsa. Dessutom har vi utökat insatserna mot könsbaserat våld och ger stöd till överlevare, som ofta har en fruktansvärd situation. Vi kräver oberoende utredningar och ansvarsutkrävande. Att vi säger att straffrihet inte kan tolereras är viktigt för att förhindra fortsatta övergrepp och kränkningar. 61 (V): Det finns ingen stor politisk konflikt mellan mig och utrikesministern. Jag ser det snarare som att jag vill vara en blåslampa på utrikesministern både för att lyfta upp frågan så att den kommer upp på dagordningen och för att få svar. Jag vill framför allt trycka på eftersom detta är ett viktigt svenskt engagemang. Jag välkomnar det som utrikesministern tar upp i sitt anförande. Det är viktigt att det finns ett lokalt ägarskap genom Afrikanska unionen, AU, och att det finns en aktivitet hos afrikanska politiker för att lösa konflikten. är ett historiskt gammalt kungarike som har haft stor betydelse för utvecklingen i den här delen av . Om konflikten pågår länge får det genom de effekter som uppstår vid en sådan konflikt spridning i andra delar av där situationen redan är mycket svår. Vi vet att läget i till exempel och inte är särskilt bra just . Det här gör dock inte att vi inte kan stödja och hjälpa till i processerna genom att komma med krav och förväntningar och peka på de humanitära behoven.