prot · H909117 · 2022-05-19 00:00:00 — Min fråga är egentligen: Vad gör regeringen just nu för att öka utbyggnaden i av gärna havsbaserad vindkraft men också vindkraft på land? Vad har man för åtgärder för tillfället, och vad kan man göra ytterligare för att stärka den här utvecklingen? 87 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Det är angeläget att vi bygger mer energiproduktion i – i hela , men naturligtvis särskilt i där behovet är störst. Det är viktigt för klimatmålen och för självständighet, men det är också viktigt för jobb och tillväxt och för att våra hushåll ska ha tillgång till el. Vi har flera arbeten som pågår. Ett är att se över en incitamentsmodell för fler kommuner att kunna och vilja säga ja genom att de närboende eller kommunerna i närheten skulle kunna få del, eller en större del, av de fördelar som detta ger ekonomiskt. En annan sak vi behöver jobba med är att se hur vi kan utveckla det kommunala vetot så att kommunerna kan komma med sitt veto och ange varför de säger nej. En tredje sak vi behöver jobba med är kompetens- och personalförsörjningen. Ett annat spår är allmänhetens acceptans. Jag vet att det i närheten av där själv bor finns möjlighet att göra hela energipositivt med en vindkraftspark. Det är väldigt viktigt för framtiden. En likvärdig bolånemarknad i hela landet 88 (SD): Förutsättningar för familjer att få ett lån på banken för att bygga småhus skiljer sig en del beroende på var i landet man vill bo och bygga sitt hem. Vill man bygga ett hus i anslutning till ett mer expansivt område är det lättare att få bättre villkor från banken, då man kan förmoda att värdet på huset blir högre och att det stiger efter det att huset är färdigställt, till skillnad från om man i stället bygger på lands- eller glesbygd. I min hemkommun fick exempelvis en person som ville bygga sitt hus där rådet av sin bank att bygga i den mer expansiva grannkommunen i stället, för att få lånet beviljat. Därav min fråga till finansmarknadsministern: I vilken utsträckning kan man anse att staten och regeringen har ett ansvar för en mer likvärdig och rättvis bolånemarknad i hela ? 89 Statsrådet (S): Jag vill tacka för frågan. Det är självklart att man ska kunna bo och leva i hela landet. Det är viktigt att vi ser till att det finns hyresrätter i hela landet. Vi hade ett bra investeringsstöd för sådan byggnation, som tyvärr parti avlägsnade i den budget ni fattade beslut om . När det gäller lån till boenden tycker jag att det är fullt rimligt att bankerna värderar de säkerheter de får för lånen och att en säkerhet som har ett större värde också tillmäts ett större värde. Det har en inneboende logik. Jag tror inte att vi ska ta vägen via bankerna för att åtgärda den regionala ojämlikhet som råder i landet. Jag tror att vi ska använda helt andra politiska medel för detta. 90 MUBARIK (S): Min fråga är riktad till statsrådet . Ekonomiska problem kan drabba alla. De som hamnar i ekonomisk kris och inte klarar att betala sina räkningar eller betalar sina skulder med lån hamnar i en ond spiral där lån tas för att hantera situationen. Personer med låg inkomst löper större risk för skuldproblem. uppstår problemen i samband med livsförändringar, till exempel sjukskrivning, arbetslöshet, konkurs, skilsmässa eller dödsfall i familjen. Överskuldsättningen kan också bero på konsumenternas eget beteende, exempelvis om de har tagit för många krediter. Andra har svårt att förstå information om krediter eller har problem med någon typ av beroende såsom spelande. Vi kunde följa olika reportage från SVT om människor som drabbats av den här skuldsättningen. Det var förödande historier, bland annat från . Man beräknar att skuldberget som privatpersoner inte kan betala är 87 miljarder. Hur kommer regeringen att motverka överskuldsättningen? 91 Statsrådet (S): Tack för frågan, Mubarik ! Helt riktigt är det en tragedi när människor blir överskuldsatta, hamnar hos kronofogden och får leva under mycket påvra omständigheter . Det tar vi på största allvar. Regeringen har gjort en del. Vi har infört ett tak för räntor. Vi har begränsat möjligheterna att bedriva marknadsföring. Vi har också tagit bort förvalet vid köp på internet. Men det är uppenbart att mer måste göras. Just nu utreder vi möjligheter att gå vidare – se över en striktare marknadsföringslagstiftning, återigen se över vad den högsta ränta man ska kunna ta ska vara och hur den ska betalas tillbaka men inte minst kräva en mer strikt kreditprövning på basis av ett centralt skuldregister, vilket krävs för att lyckas med det. Detta utreder vi just . Det tar ytterligare någon tid, är jag ledsen att säga. Men vi jobbar hårt med frågan, för det är en angelägen fråga. 92 (SD): I ett inslag från pratade vår energiminister på temat elbrist och höga elpriser. Bland annat sa han att man kan ha olika bilder av verkligheten. I inslaget framkom också att man har valt åsikter i debattartiklar framför fakta i vetenskapliga rapporter. Det kan kanske ge en viss förklaring till att man inte förstår varför elpriserna blir högre när man lägger ned kärnkraftsreaktorer i , och också till det man fört fram om att det är havsbaserad vindkraft, som kommer att byggas , som kommer att se till att vi åter får låga elpriser – någonting som avslöjas som omöjliga löften. Planeringshorisonten där är nu lika lång som för kärnkraftsprojekt runt om i . Därför, fru talman, vill jag fråga om vi kan förvänta oss av regeringen att det kommer några positionsförflyttningar eller om man kommer att fortsätta förlita sig på dessa alternativa bilder av verkligheten. 93 Statsrådet (S): Jag konstaterar att i den intervju som refererar till är det en del som är bortklippt, inte minst från ägarna till kärnkraftverken som förklarar varför de på marknadsmässiga grunder, trots att den socialdemokratiskt ledda regeringen tog bort punktskatten på kärnkraft, valde att gå vidare med nedläggningen av kärnkraften, för att man annars riskerade en prishöjning. Icke desto mindre undrar jag vad egentligen menar med positionsförflyttning. Jag har varit väldigt tydlig. Den kärnkraft vi har är viktig. behöver vindkraft, havsbaserad vindkraft och vattenkraft, som är ryggraden i vår energiproduktion. Vi behöver alla de här kraftslagen. Men till skillnad från parti är inte mitt parti klimatförnekare som förlitar sig på något som kanske kan komma 2035 i stället för vindkraften, som vi har här och . Vi behöver både och, och vi är beredda att satsa på det. Digitalisering och tillväxt i norra 94 (S): I denna kammare har vi debatterat digitalisering och bredbandsutbyggnad. försökte vi i debatten få ministrar att inse att man till och med för att mjölka kor behöver internetuppkoppling. sker i norra , vilket vi inte ens kunnat drömma om, en industrialisering som kräver en samhällssamling kring detta. Digitalisering och bredbandsutbyggnad är en grundförutsättning för att denna tillväxt ska kunna bli av. Jag har därför en fråga till digitaliseringsministern: Vad gör man från regeringens sida för att underlätta för denna tillväxt i norra , för företag men även för privatpersoner som ska bosätta sig där? 95 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Digitaliseringen är avgörande. Den är vår tids stora förändringskraft, som har möjligheten att förbättra vårt samhälle avsevärt – kanske i ännu högre grad än industrialiseringen eller boktryckarkonsten gjorde. Därför måste alla kunna ta del av den, och då är fiberutbyggnaden oerhört avgörande. Regeringen har antagit en förordning om stöd för tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet. jobbar också med uppdraget att främja god mobiltäckning i hela landet. Här handlar det om att kunna dela ut de stora medel som regeringen har avsatt för fiberutbyggnaden till många aktörer för att fiberuppkopplingen ska kunna byggas ut. PTS utvärderar också andra lösningar förutom fiber – telefoni och andra lösningar. Vi remitterar också ett förslag om undantag från lokaliseringsprincipen så att kommuner på landsbygden ska kunna hjälpa varandra att bygga ut nätet, för att vi ska få bort de kala fläckarna. 96 (SD): Min fråga går till . Socialdemokraternas politik må vara en nitlott för deras väljare. Men Socialdemokraterna säljer också nitlotter med stor förtjänst. får partiet in genom moraliskt tveksam försäljning av olika spel och lotter – en försäljning som omfattas av särlagstiftning och som en majoritet av riktat tillkännagivanden mot. Särlagstiftningen undantar till exempel försäljningen från skriftlighetskravet vid telefonförsäljning. Socialdemokraterna har också kunnat sälja på kredit efter att ha övertalat spelberoende att köpa deras nitlotter. Med anledning av att denna tveksamma försäljning har blivit Socialdemokraternas bästa kassako vill jag fråga vilken annan särlagstiftning han kan tänka sig att införa för politiska partier på finansmarknadsområdet. 97 Statsrådet (S): Jag vill tacka för frågan. Jag är emellertid lite förbluffad över den; jag är inte bekant med att vi står i begrepp att införa någon sådan lagstiftning. Men i det ärende som väcks i frågan kan jag konstatera att vi tillsatte en utredning för att titta på detta förhållande. Det gjorde vi delvis på inrådan av i det tillkännagivande som nämndes. Utredningen avrådde från att förändra den förhandenvarande ordningen, mycket på grund av att detta ju inte är något unikt lotteri. Det finns andra organisationer som använder sig av samma former för sitt arbete, som stöder forskning om bröstcancer och andra, rätt angelägna, ändamål. Som läget är ser jag inte framför mig att regeringen avser att komma med någon särlagstiftning i denna fråga. Jag uppfattade inte heller detta som ett anspråk från frågeställarens sida. Svenskars rätt till konsulär hjälp 98 (SD): De svenska konsulaten i utlandet är till för att stötta svenskar, inte minst när de befinner sig i en nödsituation eller om speciella omständigheter råder. Ett exempel på en sådan omständighet är den numera ganska långtgående nedstängningen av i , där det finns familjer som har varit inlåsta i sina hem i utan att kunna komma ut. Jag tror inte att jag är ensam om att ha fått mejl från svenskar boende i , utan jag är övertygad om att även regeringen har nåtts av vädjande brev där de berättar att det svenska konsulatet inte hjälper dem när de ber om det. Min fråga till utrikesministern är: Avser hon att göra något för att se till att de får den hjälp de har rätt till? 99 Utrikesminister (S): har fått ett skriftligt svar på denna fråga. Situationen i är väldigt försämrad på grund av covidläget. Vi har på flera orter runt om i världen haft begränsade möjligheter att fullt ut göra det konsulära och det diplomatiska arbetet, på grund av att det inte har varit möjligt att lämna bostäder och arbetsplatser på samma sätt som när det inte är pandemi. Men jag hoppas naturligtvis att även ska bli fritt från denna situation, som har gjort att det har varit ett väldigt starkt tryck på människor – på dem som kommer utifrån men framför allt på medborgarna i . Frågestunden var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats NU27 energiförsörjning och import av rysk energi Kammaren biföll utskottets förslag. NU28 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet 2. res. (M, SD, KD) 129 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 25 C, 22 V, 16 L, 12 MP :60 M, 51 SD, 18 KD Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 1 (Folkhälsofrämjande informationsinsatser) 2. res. 1 (M, C, V, KD, MP) 137 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 51 SD, 16 L 1:60 M, 25 C, 22 V, 18 KD, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 2 (Evidensbaserade folkhälsofrämjande projekt) 2. res. 2 (SD, KD) 69 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 25 C, 22 V, 16 L, 12 MP 2:51 SD, 18 KD Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 3 (Övriga folkhälsofrämjande frågor) 2. res. 3 (SD, L) 3. res. 6 (V) 67 för res. 22 för res. Kammaren biträdde res. 67 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: 3:51 SD, 16 L Avstod:60 M, 25 C, 22 V, 18 KD, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 7 (Övriga frågor om hiv) 2. res. 13 (SD) 51 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 22 V, 16 L, 12 MP Avstod:60 M, 25 C, 18 KD Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 12 (Ungdomsmottagningar) 2. res. 21 (M, C, KD, L) 119 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 51 SD, 21 V, 12 MP 21:60 M, 25 C, 18 KD, 16 L Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 6 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 18 (Pollenmätningar) 2. res. 28 (S, MP) 97 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:60 M, 51 SD, 25 C, 22 V, 18 KD, 16 L, 1 MP 28:86 S, 11 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Hälso- och sjukvård åt utlänningar m.fl.) 2. res. 1 (SD) 51 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 22 V, 18 KD, 12 MP Avstod:25 C, 16 L Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 7 (Ersättningsmodeller för digifysisk vård m.m.) 2. res. 7 (M) 60 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 51 SD, 25 C, 22 V, 18 KD, 16 L, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 10 (Nationell bedömning av ny teknik) 2. res. 10 (C, KD, L) 59 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 51 SD, 22 V, 12 MP 10:25 C, 18 KD, 16 L Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 11 (En långsiktig patientdatareform) 2. res. 11 (S, V, MP) 119 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:59 M, 51 SD, 25 C, 1 V, 18 KD, 16 L 11:86 S, 21 V, 12 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 12 (Ramlagstiftning för data och integritet) 2. res. 12 (SD, C, KD, L) 110 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 22 V, 12 MP 12:51 SD, 25 C, 18 KD, 16 L Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 13 (Heltäckande e-hälsokonto) 2. res. 13 (C) 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 51 SD, 22 V, 18 KD, 16 L, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 14 (Utbyte av data i hälso- och sjukvården) 2. res. 16 (V) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 18 KD, 16 L, 12 MP Avstod:51 SD, 25 C Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. SoU26 Nya regler för organdonation Punkt 4 (Intensivvård) 2. res. 3 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 51 SD, 25 C, 22 V, 18 KD, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 5 (Vårdstruktur) 2. res. 4 (M, C, V, KD) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 51 SD, 16 L, 12 MP 4:60 M, 25 C, 22 V, 18 KD Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 7 (Stöd till anhöriga) 2. res. 6 (S, MP) 97 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:1 S, 60 M, 51 SD, 25 C, 22 V, 18 KD, 16 L 6:85 S, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU36 och beslut i kommuner och regioner Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Delegation till en automatiserad beslutsfunktion) 2. res. 60 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 51 SD, 25 C, 22 V, 18 KD, 16 L, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - KU34 Kommunala och regionala frågor Punkt 3 (Kommunsamverkan och kommunsammanslagningar) 2. res. 4 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 51 SD, 25 C, 22 V, 18 KD, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 6 (Byte av partitillhörighet) 2. res. 7 (SD) 51 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 1 SD, 25 C, 22 V, 18 KD, 15 L, 12 MP 7:50 SD, 1 L Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Gulan Avci (L) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 10 (Distansdeltagande i fullmäktige- och nämndsammanträden) 2. res. 11 (M) 60 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 51 SD, 25 C, 22 V, 18 KD, 16 L, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 18 (Tillgänglighet i lokaler där demokratin utövas) 2. res. 16 (C) 25 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 51 SD, 22 V, 18 KD, 16 L, 12 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Kammaren biföll utskottets förslag. JuU39 Bättre tillgång till finansiell information i brottsbekämpningen Kammaren biföll utskottets förslag. JuU43 Skärpt straff för gravfridsbrott Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Straffskalan för grovt gravfridsbrott) 2. res. 1 (S, C) 111 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:60 M, 51 SD, 22 V, 18 KD, 16 L, 12 MP 1:86 S, 25 C Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - Punkt 3 (Försvårande av utredning som kvalifikationsgrund för grovt brott) 2. res. 2 (S, C, V) 132 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:1 S, 60 M, 51 SD, 18 KD, 16 L, 12 MP 2:85 S, 25 C, 22 V Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 5 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Upprepad brottslighet som kvalifikationsgrund för grovt brott) 2. res. 3 (M, KD) 78 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 51 SD, 25 C, 21 V, 16 L, 12 MP 3:60 M, 18 KD Frånvarande:14 S, 10 M, 10 SD, 6 C, 6 V, 4 KD, 4 L, 4 MP, 2 - JuU32 Sekretess för ljuddämpare Kammaren biföll utskottets förslag. § 16 (forts. från § 12) Socialtjänstfrågor – barn och unga (forts. SoU18) 100 (S) replik: Ledamoten pratar mycket om barns rättigheter. Vi har också haft väldigt många diskussioner om det i utskottet. Jag tänker , när vi i den här kammaren fattade beslutet om . kopplar det beslutet till det arbete som vi gör i utskottet . Varför röstade ni nej till ? 101 (SD) replik: Jag tackar ledamoten för frågan. Vi har debatterat det här i kammaren tidigare, och jag har svarat på de här frågorna tidigare. Vi såg snarare problematiken kring att det är väldigt mycket i som ska stämma med den svenska lagstiftningen. Vi framför bland annat i vår kommittémotion att regeringen bör påskynda detta arbete och verkligen se till att intentioner finns med i den svenska lagstiftningen, vilket de inte alltid gör . Där har vi också bland annat den utredning som är ute på remiss om vikten av att barnets bästa ska ligga till grund. Det är ett stort arbete som görs. Vi är väldigt engagerade i frågan om barnets bästa och barnens situation i samhället i stort, så intentioner har vi aldrig ifrågasatt. Det går också att läsa om i vår kommittémotion. 102 (S) replik: Tack, , för ditt svar! Jag tänker på kopplingen till . Barnrättsorganisationer i är helt övertygade om att just gjorde att vi banade väg för barnets rätt i samhället. Vad tänker du om den kopplingen, ? Ursäkta, ledamoten . (TREDJE VICE TALMANNEN: Ja, det är svårt det där att tala via talmannen.) 103 (SD) replik: Jag tackar ledamoten för frågan – igen. Jag kan svara på den igen. Det går att läsa i vår kommittémotion precis exakt vad vi tycker. Vi är tydliga med att barnets situation är väldigt viktig. En bra situation för barn i och i världen är en grundförutsättning för ett bra samhälle. Det i sak har det aldrig varit något tvivel om från sida; det vill jag verkligen framhålla. Det är viktigt att regeringen nu ser till att vi verkligen följer intentioner. Det görs inte i alla sammanhang. Det gäller inte minst vårdnadstvister, som jag nämnde här tidigare. Där gör regeringen inte jättemycket för att se till att vi verkligen ser till barnets bästa så att barnet får en stödperson som finns nära och ger den unga det stöd och den hjälp som den behöver i en väldigt svår och komplicerad situation. Där står regeringen ganska handfallen. Jag ser att det finns ganska mycket som regeringen och Socialdemokraterna kan göra för att verkligen följa upp intentioner. Det tycker jag är väldigt viktigt att Socialdemokraterna tar till sig, för vi har ett fortsatt stort arbete att göra för att vi på riktigt ska leva upp till intentioner. Det är vi sverigedemokrater beredda att jobba för, och det gör vi . 104 (C): har vi pratat om allvarliga samhällsproblem som ökad gängkriminalitet och skjutningar, barn och unga som rekryteras till gäng, ökat utanförskap i samhället i stort, hög arbetslöshet, utanförskapsområden som växer, skuggsamhällen där nästan egna lagar får råda och så vidare. Det här är verkligen otroligt allvarliga problem som vi måste göra allt som står i vår makt för att lösa. Inte minst för våra barn och unga, som ska få växa upp och få en bra start i livet, är detta högt prioriterade frågor. Men i debatten och i svaren som vi ofta väljer att fokusera på handlar det nästan uteslutande om hårdare och längre straff, tuffare tag, fler poliser etcetera. Detta är nödvändiga satsningar som jag på intet sätt ifrågasätter. Men om vi pausar i någon millisekund kan vi tänka ett varv till och fråga oss själva: Är det verkligen hela svaret på utmaningarna som vi ser? Gör vi rätt saker? Vad behöver vi mer göra för att ge våra barn och unga en bra start i livet? Vad ska vi göra för att stoppa rekryteringen av barn och unga till gängkriminalitet, och vad behöver vi göra för att barn och unga inte ska hamna i utanförskap? Jag tror att vi gör en allvarlig miss om vi inte börjar att bredda och komplettera diskussionen med det förebyggande och preventiva arbetet. När även polisen själv uttrycker att det inte är lösningen för att vända den utveckling vi sett i framför allt våra utsatta områden, ja, då måste vi lyssna. Och det är här som arbete spelar en stor och viktig roll. Speciellt viktigt blir arbete med barn och familjer i ett preventivt och förebyggande syfte. Barn och unga måste känna att det finns möjligheter. De måste känna hopp. De måste känna att de blir lyssnade på, och de måste kunna känna att de betyder något för samhället. De måste få känna att de är viktiga och att de har en plats. Vid det här laget har vi gott om kunskapsunderlag som pekar på samma sak. Kostnaden för ett barn som dras in i gängkriminalitet och hamnar i långvarigt behov av ekonomiskt bistånd eller i psykisk ohälsa överstiger vida prislappen för de insatser som hade kunnat hjälpa barnet att utvecklas i en annan riktning, och då har vi bara tittat på de ekonomiska aspekterna. Om vi därtill räknar med det personliga måendet och hälsan är ekvationen ännu tydligare.