prot · H90968 · 2022-02-17 00:00:00 — Granskningen visar att arbetet med förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd är lågt prioriterat inom , och här faller ett stort ansvar på regeringen. Regeringens uppdrag till om det förebyggande arbetet är inte tydligt och konsistent . Uppdraget är otydligt vad gäller både ansvar och innehåll. Inte heller har regeringen säkerställt att insatsernas effekter utvärderas. Det är lätt att göra bedömningen utifrån den skrivningen, givet nuvarande tillämpning av uppdraget, att myndighetens möjligheter att med dessa ersättningar påverka sjukpenningtal och ohälsotal är starkt begränsade. Det är allvarligt, inte minst i ljuset av att det är ett viktigt verktyg för att uppnå det av beslutade målet att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Dessutom är det ur ett mänskligt perspektiv bättre med tidigare insatser som kan bidra till att frånvaro från arbetet på grund av sjukdom kan undvikas när så är möjligt. Nuvarande regering har innehaft regeringsmakten . Som framgår av har inte fått några uttryckliga skrivningar om att myndigheten ska arbeta förebyggande mot sjukskrivningar. Det var först som fick ett förändrat regleringsbrev med formuleringar om förebyggande insatser. Det är dock inte enbart skrivningar i regleringsbrev som påvisar den bristande styrningen. Enkätsvar från de lokalt samverkansansvariga ger en tydlig bild av denna bristande styrning från regeringen. Likaså pekar på att i olika sammanhang påtalat att det finns otydligheter i uppdraget med att förebygga sjukskrivning. Skrivningen i regleringsbrevet som lyder ”med fokus på förebyggande insatser” är inte tillräckligt tydligt för att i praktiken ge önskvärt genomslag. och en majoritet i utskottet anser därför, likt , att regeringen behöver förtydliga ansvar och uppdrag när det gäller att förebygga sjukfrånvaro, arbetsoförmåga och sjukskrivningar. granskning visar vidare att det finns bristande möjligheter att utvärdera effekterna av de förebyggande insatser som kan ges med ersättning från . En följd av detta är att det naturligtvis är svårt att uttala sig om ersättningarnas betydelse som ett effektivt instrument för att förebygga sjukskrivning. Därför är det otroligt viktigt att regeringen skyndsamt återkommer med en plan för hur effekterna av de förebyggande insatser som kan ges med ersättning från tidigare kan utvärderas. 22 (SD): Vi debatterar socialförsäkringsutskottets betänkande gällande om arbete med att förebygga sjukskrivning och de ersättningar som tillhör detta arbete. rap-port om Försäkrings-kassans arbete med att förebygga sjuk-skrivning Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut i punkt 1–3. I övrigt står vi bakom samtliga av våra reservationer, men jag väljer att yrka bifall endast till reservation 7 i betänkandet. Svensk sjukförsäkringspolitik har varit omdebatterad och, enligt mig, instabil under de senaste mandatperioderna. Antingen har politiken slirat ned i diket där personer har fastnat i långtidssjukskrivningar utan tillräckliga insatser till vård och rehabilitering för återgång till arbete för dem där det är möjligt, eller så har politiken slirat ned i diket där höga sjukskrivningstal reglerats nedåt genom utförsäkringar av svårt sjuka personer. I stället hade man kunnat satsa på insatser som på riktigt kan hjälpa människor till bättre hälsa och återgång i arbete. Det är att vi får en fungerande sjukförsäkring och även en fungerande process överlag kring de personer som på olika sätt drabbas av såväl fysisk som psykisk ohälsa. En oroande trend vi ser är att den vanligaste orsaken till sjukskrivning är psykisk ohälsa. Däribland är stress och utbrändhet bland kvinnor vanligt förekommande. Här menar jag, fru talman, att det borde kunna finnas en potential att tidigt fånga upp dessa personer och på olika sätt med förebyggande insatser kunna bidra med hjälp innan det går så långt att sjukskrivning blir nödvändig för återhämtning. Sjukpenning i förebyggande syfte, kallad förebyggande sjukpenning, infördes i samband med den så kallade rehabiliteringsreformen 1992. har denna lagstiftning varit oförändrad. Syftet med både själva förmånen och med den medicinska behandling eller rehabilitering som krävs för ersättning är att hindra att en person blir sjuk och därmed får nedsatt arbetsförmåga och måste sjukskrivas. Det kan också handla om att förkorta sjukdomstiden eller att häva personens nedsatta arbetsförmåga. Det krävs däremot inte att personen redan har en nedsatt arbetsförmåga. har i rapporten med att förebygga sjukskrivning – ett otydligt uppdrag undersökt arbete med denna ersättning. Tyvärr visar rapporten att det preventiva arbetet med att förebygga sjukskrivningar inte alls har varit något som prioriterats från . Regeringen har också varit otydlig med sina skrivningar till . I regleringsbreven till –2020 fanns inte några specifika mål rörande den förebyggande sjukpenningen. Det fanns inte heller några krav på att skulle återrapportera hur förmånen används för att förebygga och minska sjukfrånvaron. I stället för att faktiskt förebygga sjukskrivning har ersättningarna dessutom främst använts till personer som redan har varit sjukskrivna , och då faller ju lite grann hela syftet med det förebyggande arbetet. Enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen kring den förebyggande sjukpenningen är det av dem som har fått förmånen som faktiskt har fått den i förebyggande syfte. Då menar jag att man verkligen har missat målet med ersättningen. Det har också visat sig att det finns stora regionala skillnader i hur ersättningen används och i vilken utsträckning. rap-port om Försäkrings-kassans arbete med att förebygga sjuk-skrivning Granskningen från visar även att regelverket i sig kring den förebyggande sjukpenningen har varit problematiskt och bidragit till det låga användandet av ersättningen. Vi i ser allvarligt på de brister som framkommer. Det är bra att regeringen nu har tillsatt en utredning för att titta på regelverket, men vi anser att de genomförda förändringarna på området inte är tillräckliga och att de kommer i senaste laget. Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den ska förtydliga ansvar och uppdrag att förebygga sjukfrånvaro och tillstyrker därmed ett yrkande rörande detta från oss i , . Det har även visat sig i granskning att det finns brister i uppföljande arbete och när det gäller att utvärdera de förebyggande insatserna. Men för att kunna arbeta effektivt måste ju få veta vilka förebyggande insatser som fungerar och har effekt. Utskottet föreslår därför att ska tillkännage för regeringen att den ska säkerställa att effekterna av de förebyggande insatser som ges med dessa ersättningar från utvärderas. Därmed tillstyrks förslag om detta från och i betänkandet. pekar också på stora brister när det gäller aktörernas kunskap om det förebyggande arbetet och den förebyggande sjukpenningen. Men om ersättningen ska användas och i rätt syfte är det avgörande att de inblandade aktörerna faktiskt vet om att denna möjlighet finns och hur den kan användas. Utskottet instämmer i den uppfattning som framförs i motioner från oss i och om att aktörernas kunskap på området måste öka. Utskottet föreslår därför att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den ska vidta åtgärder för att öka aktörernas kunskap om detta. Att regelverket kring den förebyggande sjukpenningen ställer till svårigheter för att den ska kunna användas ser vi som ett problem som behöver åtgärdas. som psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till sjukskrivning är den förebyggande sjukpenningen särskilt svår att tillämpa och använda vid psykisk ohälsa och diffusa fysiska symtom. Detta är problematiskt, då det är just där den verkligen skulle behövas och kunna göra nytta. Det var också något som efterfrågades av intervjupersonerna i en utredning från Inspektionen för socialförsäkringen. Enligt utredningen sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet kan en av orsakerna till att ersättningen inte används så mycket vara att det finns ett krav på att man ska använda minst en fjärdedel av arbetstiden. Det kan ställa till problem om en person till exempel behöver gå på samtalsterapi i . Då får man inte rätt till ersättningen. En annan orsak kan vara att hälso- och sjukvården tror eller misstänker att inte kommer att godkänna behandlingsplanen för att den innehåller pedagogiska och sociala inslag. Man rekommenderar därför inte detta. Det har varit särskilt svårt att använda ersättningen just i förebyggande syfte, innan problem uppstår. Därmed ställer regelverket till så mycket problem att det inte ens kan användas i det syfte det är till för. Jag menar att detta är väldigt problematiskt. rap-port om Försäkrings-kassans arbete med att förebygga sjuk-skrivning Därför har vi ett yrkande och en reservation där vi anser att regeringen ska återkomma med förslag på att införa preventionsersättningen, som utredningen föreslår. Jag satt själv med i referensgruppen till utredningen, och jag anser att detta förslag på en ny form av förebyggande ersättning, som kallas preventionsersättning, löser många av problemen kring regelverket. Ersättningen ska till exempel kunna ges timme för timme, och det blir inte riktigt lika smalt när det gäller vilken typ av insatser som ska kunna godkännas för ersättning. Jag vill därmed yrka bifall till reservation 7 från oss i och om att denna nya preventionsersättning behöver införas . Jag vill be om ursäkt för att jag överskred min talartid. 23 (C): Det är otroligt viktigt att känna att man har ett arbete man kan gå till eller att man kan studera för att utvecklas och jobba med det man vill framöver. Det är viktigt för trygghet och delaktighet i samhället. Just detta är målet med den utbildning vi har i : att vi faktiskt ska kunna ha ett arbete att gå till. Om du drabbas av sjukdom riskerar du dock att tappa en del av denna trygghet som vårt samhälle bidrar med. Du riskerar att drabbas av ekonomisk eller social otrygghet. Många tappar också meningsfullheten, för att känna meningsfullhet handlar om det: att ha ett arbete att gå till, att få vara delaktig i samhället och bidra på olika sätt. Det är himla viktigt att med alla medel motverka att människor drabbas av sjukdom. Det handlar om många olika delar. Det handlar om att vi behöver ha en bra arbetsmiljö på våra arbetsplatser. Vi behöver ha möjlighet att omskola oss under arbetslivet och byta arbete. Det handlar också om att i skolmiljön, redan från unga skolår, låta hälsa och rörelse vara en naturlig del av skolan, så att vi skapar ett hållbart sätt att se på vår egen hälsa. Men det handlar också om att tillsammans på en arbetsplats jobba förebyggande för att få en både fysiskt och psykiskt bra arbetsplats. Och när man drabbas av sjukdom är det viktigt att jobba med rehabilitering för att kunna återgå i arbete. För att vi ska kunna jobba med alla de här sakerna är det många som har ett ansvar för att det faktiskt fungerar. Det handlar om mig som individ – att jag tar ansvar för min hälsa, uppmärksammar när saker och ting inte är bra och också deltar i de olika gemensamma insatser som sker för att förebygga ohälsa. Arbetsgivaren har ett stort ansvar – både för arbetsmiljön, som jag har varit inne på, och för det förebyggande arbetet samt för att hjälpa till med rehabilitering när jag har drabbats av sjukdom. har ett ansvar för att se till att det funkar, att jag får stöd så att jag kan byta arbete om jag inte kan återgå till mitt ordinarie arbete. Sedan har vi också , som vi ofta pratar om. har ett stort ansvar för samordning, förebyggande arbete och rehabilitering. I den rapport som vi hanterar riktar kritik och lämnar ett antal rekommendationer till regeringen om att tydliggöra ansvar och uppdrag att förebygga sjukfrånvaro samt att säkerställa att insatsernas effekter följs upp. Man riktar också rekommendationer till om att samla in uppgifter för att kunna göra utvärderingar, att jobba med kunskap och förebyggande arbete, att sprida detta till olika aktörer som behöver jobba med de här sakerna, att sprida kompetensen inom sin egen myndighet samt att förenkla för företag så att fler kan ansöka om rehabiliteringsstöd. rap-port om Försäkrings-kassans arbete med att förebygga sjuk-skrivning Alla dessa bitar är viktiga, som jag har varit inne på. Vi är många som delar på ansvaret för att se till att det fungerar. Jag förväntar mig att regeringen styr sina myndigheter i att göra just de saker som ska göras och att man tar till sig de rekommendationer som finns i rapporten så att det förebyggande arbetet faktiskt kan bli bättre. Med det vill jag yrka bifall till reservation nummer 6 och hänvisar i övrigt till mitt särskilda yttrande. 24 (V): har vi haft en illa fungerande sjukförsäkring i . Människor får inte det de har rätt till. Tusentals sjuka och personer med funktionsnedsättning har kastats ut ur systemet. Samhället har tappat kontrollen över syftet med socialförsäkringarna: att ge trygghet. Utförsäkringar har skett på löpande band. Så har fungerat alltför . För de drabbade har detta förstås fått katastrofala konsekvenser. Det är en enorm skandal och en stor skam för välfärdslandet . Också om att förebygga sjukskrivning visar på brister i arbete. Samordningen fungerar inte, och insatserna kommer . Jag hoppas att alla partier som visar ett engagemang i frågan också agerar när det väl gäller. Det finns utredda, konkreta förslag om förebyggande, sjukpenning och bättre insatser vid rehabilitering. Utredningen blev klar , och jag utgår från att regeringen lägger fram förslagen på bord. Då skulle vi kunna komma till rätta med en del av problemen. När det sker vore det klädsamt om alla de partier som pratar om hur viktigt detta är också tar tillfället i akt att ta sitt ansvar. Annars riskerar det återigen att bli tomma ord – mycket snack och lite verkstad. Den så kallade rehabkedjan, som Alliansen införde vid makten, fungerar inte. I stället har det blivit en utförsäkringskedja. Rehabiliteringen och det förebyggande arbetet har inte blivit bättre. Tidsgränserna används i stället till att på ett magiskt sätt friskförklara folk på löpande band som i själva verket är sjuka. Vi som är förtroendevalda, valda av folket att representera medborgarna, ska agera handlingskraftigt, inte blunda och främst agera pratmakare. De löften vi ger ska vi genomföra. Jag har all förståelse för att många har tappat tron på politiken av försämringar. Politiker säger en sak men gör en annan. De politiska beslut som fattats har varit helt andra än de som utlovats i valrörelser. ska i stället stå för det vi lovat. Vi representerar våra väljare, inte oss själva. Vi kompromissar och är konstruktiva, men vi kräver politiskt inflytande för våra kärnfrågor om våra mandat krävs. rap-port om Försäkrings-kassans arbete med att förebygga sjuk-skrivning Därför har också flera förstärkningar av sjukförsäkringen genomförts. I höstbudgeten krävdes röster. Utredningarna har förstås regeringen tillsatt, men fram till det att ställde kraven låg de och dammade i någon byrålåda på departementet. behövdes i budgetomröstningen, och därför skedde också förbättringarna. Det är inga småsaker vi pratar om. Fler beviljas nu ersättning, och nivåerna höjs. Bidragspolitik, säger några i högerblocket. Andra, som , pratar sig varma om sjukförsäkringen men viker ned sig så fort kommer in i rummet. M, KD och SD sänkte i stället skatten endast för dem som jobbar och skapade därmed en ny straffskatt för landets sjukpensionärer. Det är illa. Så jobbar inte . Medan andra pratar agerar vi, och det ska vi göra också framåt. Det har ni mitt ord på. Det kanske inte är så märkligt att högern är emot en förstärkt sjukförsäkring. Det ska löna sig att arbeta, säger de. Men de begriper inte att fungerande socialförsäkringar som alla som jobbar har avsatt en del av sin lön till är en del av ett sådant system om vi ska ha starka och trygga löntagare i . Att förebygga och rehabilitera verkar för dem främst gå ut på att spara pengar på en försäkring som vi medborgare finansierat själva genom just vårt avstådda löneutrymme. Vi har importerat en amerikansk arbetslinje i där löneutvecklingen hålls nere genom just dåliga ersättningsnivåer. I stället för starka omställningsförsäkringar och kraftfull jobbpolitik har politiker agerat för att göra löntagarna otrygga och fattiga genom rekordlåga ersättningsnivåer. Många får inte ens rätt till de låga ersättningarna utan tvingas i bästa fall försörja sig på anhöriga eller via . I stället har skattesubventioner och branschstöd till redan lönsamma företag i mångmiljardklassen genomförts. Alliansen genomförde dagens system. De steg fram som den nya tidens helbrägdagörare, som tvärtemot samlade läkarkår, medicinsk expertis och rådande forskningsläge genom ett trollslag kunde bota 90 000 sjuka. Tyvärr fortsatte S och MP inriktningen och införde 2015 ett mål om antalet sjukdagar. Då fyrdubblades avslagen utan att någon lagändring egentligen gjordes. Under brinnande pandemi utförsäkrades rekordmånga, men har det vänt, och vi ska se till att det som sker bara är början. Målet i regleringsbrevet har tagits bort efter att satte hårt mot hårt, och reglerna är delvis ändrade. Fokus på att förebygga och rehabilitera kan endast bli till goda insatser om det överhängande målet om att hålla sjuktalen nere inte styr verksamheten. Bara då kan man göra vettiga, individanpassade insatser. Folk blir inte friskare utan sjukare av den behandling som systemet utsätter dem för. Att inte bli trodd är höjden av förnedring. Det är så man tillintetgör en människa. är vi friska, men kan det vara du eller jag som blir sjuk. har bland annat tillsammans med alla er som är aktiva i olika upprop och i förändra sjukförsäkringen baxat regeringen och andra partier framför oss. behöver också de som har utförsäkrats ges upprättelse och ekonomisk ersättning, och de behöver få sin SGI tillbaka. rap-port om Försäkrings-kassans arbete med att förebygga sjuk-skrivning Det finns mycket kvar att göra. De skarpa tidsgränserna behöver tas bort, läkarintyg ska gälla och den som är kroniskt sjuk eller har en funktionsnedsättning måste få rätt till varaktig ersättning. Därför behöver de redan utredda förändringarna av sjukersättningen läggas fram av regeringen senast i samband med vårändringsbudgeten. Inte minst skulle det här ha betydelse för att kunna förebygga och rehabilitera. Välfärdslöftet måste återupprättas. kommer att fortsätta ligga på till dess att alla förändringar är genomförda. Jag yrkar bifall till reservation 7 under punkt 7. 25 HANS (KD): debatterar vi den granskning som gjorts av gällande arbete med att förebygga sjukskrivningar och med ett särskilt fokus på den förebyggande sjukpenningen och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd som ska ge tillgång till förebyggande behandlingar och insatser för att, om det är möjligt, undvika sjukskrivning med sjukpenning. Jag tror att det finns en samfälld uppfattning bland partierna här i kammaren om att vi måste få ned sjukskrivningstalen, och det finns också ett engagemang, tror jag, för detta. Jag skulle som kristdemokrat vilja understryka att det förebyggande arbetet, som vi debatterar , måste ges ett väldigt brett perspektiv om vi ska få de resultat som vi strävar efter. Jag tror inte att det räcker med att ha ett förebyggande arbete som bara fokuserar på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. För mig är det uppenbart att för den enskilde är det möjligheten att få ihop sitt unika livspussel, om man nu kallar det så, som påverkar måendet. Jag minns så väl än när jag som KDU:s förbundsordförande fick representera i och 1996, som jag tror att det var som jag satt med där. Kommittén flög in experter och föreläsare från många delar av vår glob, och jag minns alldeles särskilt en professor som berättade för oss att vi skulle få höra talas om att människor gått in i väggen. Det här väckte då lite munterhet, och vi undrade: Vadå gå in i väggen? Han förklarade det och berättade också om ett annat uttryck som han menade skulle användas, nämligen att man bränt ut sig. Det här är inte så länge sedan. Jag frågade ungefär så här: Hur kommer det sig att människor går in i väggen och bränner ut sig – arbetstidsmässigt har vi aldrig haft kortare arbetstider än , och arbetsmiljön har ju faktiskt gått framåt? Jag minns hans svar. Han menade att den moderna människan har två jobb, inte ett. Först går man till jobbet, och när man kommer hem väntar ett jobb till. Den moderna människan är, enligt hans uttryck, en upplevelsenarkoman som inte bara kan vara stilla och ha tråkigt. Han poängterade att han absolut inte var religiös men menade att det här med vilodagen inte är så tokigt, för det ger en chans att ladda batterierna. Det finns också anledning att lyfta fram hälso- och sjukvårdens situation och förmåga att svara upp mot de behov som finns. Vi kristdemokrater menar som bekant att staten bör överta ansvaret för sjukvården. I samband med detta, och det har bäring på det som vi pratar om här , vill vi att budgetansvaret för sjukförsäkring och hälso- och sjukvård integreras. När kostnaden för att inte förebygga ohälsa blir tydligare tror vi att det naturligt kommer att uppstå fler förebyggande åtgärder och prioritering av dessa. rap-port om Försäkrings-kassans arbete med att förebygga sjuk-skrivning Sedan behöver vi sammanställa mycket mer kunskap. Det finns en hel del forskning, och ibland säger resultaten emot varandra, men här ser vi också att det finns anledning för oss att gå vidare. Det här kanske var ett lite brett perspektiv på den här frågan som handlar om om arbetet med att förebygga sjukskrivning. har lämnat en rad synpunkter, och givet den vikt som det förebyggande arbetet har är naturligtvis kritiken som lämnas allvarlig i sig. Trots att vi som deltar i den här debatten är överens om att betydelsen av förebyggande arbete är viktigt konstaterar : ”uppdrag att förebygga sjukskrivningar är inte tydligt. konstaterar att uppdraget inte har uttalats explicit i regeringens regleringsbrev .” Jag noterar att regeringen instämmer i påpekande om att uppdrag om det förebyggande arbetet ska vara tydligt. Det instämmer man i. Då är det väl ändå, fru talman, högst egendomligt, även givet det som yttrats här , att sedan den här regeringen tillträdde har detta med det förebyggande arbetet inte funnits med i något av regleringsbreven till . Det är lite svårt att förstå, inte minst mot bakgrund av den utveckling som vi har haft gällande sjuktalen. Att den förebyggande sjukpenningen i så stor utsträckning används i rehabiliterande syfte är ett misslyckande, och här bär regeringen det yttersta ansvaret, inte minst när man säger att man känt till detta och trots det inte styrt upp det via regleringsbrevet. Arbetsgivares och primärvårdens bristfälliga kännedom om ersättningarna är en direkt konsekvens av bristfälliga arbete med samverkan, menar vi. Bland små och medelstora företag används ersättningen i lägre grad än i större företag. Att kunskapen om dessa ersättningar dessutom är låg inom primärvården blir ett stort problem då det framför allt drabbar personer med psykisk ohälsa vars behandling ofta sker där. måste alltså säkerställa att kännedomen om ersättningarna finns i primärvården för att på så sätt tillse att möjligheten att ansöka om förebyggande sjukpenning inte beror på vilken problematik som finns och därmed vilken vårdgivare man kommer i kontakt med. Det förebyggande arbetet kräver ett aktivt samverkansarbete med en rad olika aktörer: , arbetsgivare och vårdenheter. Därför tycker vi att det borde stå i regeringens regleringsbrev till , och här borde, givet den vikt som vi alla tillskriver det förebyggande arbetet, också finnas med som en prioriterad fråga för . Det gör det inte. Jag yrkar därför bifall till reservation 4 av oss kristdemokrater, moderater och sverigedemokrater om att regeringen ska säkerställa att samverkar aktivt med både arbetsgivare och primärvård.