prot · H90968 · 2022-02-17 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövningar vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2021/22:18 för från trafikutskottet och 2021/22:34 för från socialutskottet. om att komma till som anhörig § 3 om att komma till som anhörig betänkande 2021/22:SfU8 om att komma till som anhörig (skr. 2021/22:29) 1 (M): Krigsförbrytare går omkring på svenska gator. Det säger som är chef för polisens krigsbrottsgrupp. Men när polisen söker på deras namn för att deras offer har känt igen dem finns de inte registrerade här, för de är här under falsk identitet. Identitetsfrågor kan tyckas vara lite abstrakt, men de är otroligt viktiga. Att vi klarlägger identiteten på dem som kommer till och EU från andra länder är fundamentalt av flera skäl: dels att motverka illegal invandring och människohandel, dels att förebygga alla typer av hot. har anhöriginvandringen till varit mycket stor. Den som vill ha uppehållstillstånd och flytta till en anhörig i lämnar in handlingar och genomför intervju vid en utlandsmyndighet. i fattar sedan beslut om uppehållstillstånd. har granskat om och utlandsmyndigheterna, det vill säga svenska ambassader och konsulat, säkerställer att handläggningen av anknytningsärenden håller hög rättslig kvalitet. Det korta svaret är nej, det gör den inte. Granskningen visar att det finns stora brister, framför allt vad gäller att klargöra den sökandes identitet. På ren svenska: Vi har inte koll på vilka som kommer hit. En förklaring är att inte i tillräcklig utsträckning har försett utlandsmyndigheterna med teknisk utrustning, kompetensutveckling och vägledning för att de ska kunna granska dokument och id-handlingar. Dessutom har utlandsmyndigheterna enligt rutinerna inte ansvar för att kontrollera dokuments äkthet. Trots det utgår handläggare i som regel från att utlandsmyndigheterna genomför tillräckliga kontroller och att identiteten på den sökande därmed är klarlagd. Med nuvarande rutiner, resurser och ansvarsfördelning är det ingen aktör som fullt ut kontrollerar äktheten i den sökandes handlingar. Svenska myndigheter har alltså inte koll på vilka som kommer hit som anhöriga, slår fast i sin rapport. Det är oerhört allvarlig kritik. om att komma till som anhörig När en sådan här rapport kommer från ska regeringen lämna sitt svar på rapporten i en skrivelse till . Det är den vi nu debatterar. I regeringens skrivelse uppvisas i det här fallet en anmärkningsvärt passiv inställning. Det framstår som att regeringen väljer att helt blunda för bristerna och deras allvarliga konsekvenser. Regeringen tycker dessutom, till skillnad från , att den rättsliga kvaliteten är säkerställd. Jag förstår inte hur det är möjligt. Bristerna i kontrollen över vilka som vistas i får mycket allvarliga konsekvenser för både enskilda individer och samhället i stort. Det öppnar upp för skenäktenskap och människohandel och för att barn utnyttjas och far illa, och det skapar en grogrund för organiserad brottslighet och bidragsfusk. Att vi inte vet vilka som befinner sig i landet undergräver ytterst tilltron till den reglerade invandringen och innebär ett hot mot landets säkerhet. Regeringen hänvisar till egna kvalitetsuppföljningar till stöd för att regeringen inte delar bedömning att den rättsliga kvaliteten i anknytningsärenden inte är säkerställd. Detta argument går dock att vända på. Är det inte in själva verket särskilt allvarligt att den ansvariga myndighetens egna utredningar inte ens indikerar att det finns så allvarliga brister som har hittat? är också tydlig med att det är oklart hur kommer fram till att den rättsliga kvaliteten är hög, och enligt bedömning vilar bedömning på godtycklig grund. Hur kan regeringen nöja sig med det? rekommendation om enklare informationsutbyte mellan myndigheter är inte ny. Berörda myndigheter har efterfrågat enklare informationsutbyte . Det har även gjort upprepade gånger. Svenska myndigheter sitter på en guldgruva, men vi får bara borra i den med plaströr, säger generaldirektör apropå att myndigheterna inte kan dela information med varandra. Under den socialdemokratiskt ledda regeringen har ett flertal utredningar presenterats med förslag om ökat informationsutbyte. Men ansvariga ministrar har varit helt passiva, och inga förslag har kommit till . I stället har man valt att begrava frågan i ytterligare utredningar. Eftersom kritik är så allvarlig och eftersom regeringen inte tycks villig att ta in den är jag glad att en bred utskottsmajoritet slår regeringen på fingrarna på tre punkter. För det första måste identitetskontrollerna skärpas och arbetet med identitetsfrågor prioriteras högre av regeringen och myndigheterna. För det andra måste regeringen se till att den rättsliga kvaliteten i anknytningsärenden säkerställs, och för det tredje ska regeringen skyndsamt lägga fram lagförslag som syftar till enklare informationsinhämtning och informationsutbyte mellan myndigheter. om att komma till som anhörig Det ska inte förekomma att säkerhetshot tar sig in i via anhöriginvandring för att identitetskontrollen är undermålig. Men så är det , och Socialdemokraterna blundar för det. Jag är som sagt glad att en bred majoritet i kommer att kräva att regeringen agerar på dessa tre punkter. Men om jag ska vara helt ärlig, fru talman, har jag inte så stora förhoppningar. Jag är övertygad om att det krävs en borgerlig regering för att få ordning på . 2 (S): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet, men jag står naturligtvis bakom våra övriga reservationer också. Det är viktigt att framhålla när vi debatterar betänkandet om komma till som anhörig – rättssäkerheten i anknytningsärenden att både före och efter granskning har arbetat med att stärka id-arbetet på utlandsmyndigheterna. Dessutom bedrivs ett omfattande arbete på EU-nivå i syfte att förbättra kontroller av personer som reser till . har beslutat om en åtgärdsplan för att hantera de brister som påtalat. Bland annat stationerar myndigheten permanent ett flertal identitetsexperter vid strategiskt utvalda utlandsmyndigheter. Dessa experter kommer att ha ett regionalt ansvar för att öka kvaliteten i kontroll och granskning av identitetshandlingar och säkerställa att det finns en enhetlig och standardiserad miniminivå på kompetensen vid samtliga utlandsmyndigheter. Myndigheten ska även se till att utlandsmyndigheterna får tillgång till ny teknisk utrustning för att bättre kunna genomföra granskningar av resehandlingar, införa en rutin där ett dokumentgranskningsprotokoll registreras i tillståndsärenden för att öka transparensen och kommunikationen mellan utlandsmyndigheterna och samt öka tillgången till utbildning för personal både vid utlandsmyndigheternas migrationssektioner och vid tillståndsenheter. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att återrapportera om genomförandet av åtgärder enligt den åtgärdsplan som myndigheten tagit fram, för att se till att man faktiskt gör det som man har sagt att man ska göra för att stärka identitetsfrågorna vid myndigheten och att handläggning av anknytningsärenden verkligen sker regelrätt, bra och med god säkerhet. Som ett led i att tillvarata andra länders erfarenheter gällande id-frågor ger regeringen i uppdrag att inhämta mer kunskap om hur andra Schengenländer arbetar med identitetsfrågor kopplat till migration samt analysera vilka ytterligare möjligheter till förbättringar som finns på området. När det gäller att omhänderta rekommendationer om effektivt informationsutbyte mellan myndigheter tillsatte regeringen en utredning som bland annat ska bedöma om det finns behov av ändrade regler för att få till stånd ett mer ändamålsenligt och effektivt informationsutbyte. Den ska också se på vad som behöver förändras och om förändringar behöver göras i större omfattning för att få ett mer ändamålsenligt och effektivt informationsutbyte och, om det behövs, föreslå nödvändiga författningsändringar. om att komma till som anhörig Det ska även sägas att vi naturligtvis välkomnar granskningen som ett värdefullt underlag till regeringens styrning av . Det är oerhört viktigt att säkerställa att förbättrar arbetet med att klarlägga de sökandes identitet. Flera av EU:s medlemsstater har sett en ökad förekomst av falska dokument. startade därför ett projekt för att utveckla och testa en metod för att stärka identitetskontroller vid svenska utlandsmyndigheter. Om handläggningen av anknytningsärenden inte utförs rättssäkert och enhetligt finns en risk för att sökande som har rätt till uppehållstillstånd får avslag på sin ansökan, och omvänt att sökande som inte uppfyller villkoren ändå får uppehållstillstånd. Det finns också en risk för att familjer som har rätt att återförenas inte kan göra det, att skenäktenskap och människohandel inte upptäcks och att barn utnyttjas och far illa. Brister i handläggningen kan även leda till onödigt lång väntan på beslut, vilket kan innebära stora påfrestningar, särskilt för barnfamiljer, och ökade kostnader. I förlängningen finns en risk för att allmänhetens förtroende för migrationsverksamheten påverkas negativt. Det är därför viktigt att och utlandsmyndigheterna har utredningsrutiner som säkerställer att beslutsunderlaget håller hög kvalitet. Detta är oerhört viktigt. som granskning avser har regeringen ställt krav på att ska ha definierade och kvantifierade mål för den rättsliga kvaliteten. har tidigare inte redovisat sådana indikatorer i myndighetens årsredovisning, vilket har föranlett kritik från . gör man detta. Regeringen har i sin bedömning av den rättsliga kvaliteten i anknytningsärenden tittat på ändringsfrekvensen i domstol. Vi har fått en redogörelse från när det handlar om rättssäkerhet och mått för ändringsfrekvensen. När det handlar om anknytningsärenden var den 2016, och för åren 2017–2020 var den . genomför på årsbasis olika typer av uppföljningar av den rättsliga säkerheten. Det är oerhört viktigt att man jobbar med detta . För att öka kvalitetsuppföljningarna jobbar man på ett sätt som innebär att det är flera som hanterar ärendena och granskar dessa när det handlar om anknytningsärenden. granskades 3 500 anknytningsärenden och cirka 1 900 ärenden, vilket kan jämföras med 2018 då bara 400 granskades. Det är en kvalitetshöjande del att granska hur ärendena ser ut och skrivs. Vi socialdemokrater tar inte alls lättvindigt på rapporten, utan vi följer arbetet och de åtgärder som och även regeringen gör med anledning av . 3 (M) replik: kritik är väldigt allvarlig, och jag blir nästan rädd när jag läser den. har alltså inte försett utlandsmyndigheterna med teknisk utrustning, kompetensutveckling eller vägledning för att kunna granska dokument och id-handlingar för dem som ansöker. Dessutom har utlandsmyndigheterna enligt rutinerna inte ansvar för att kontrollera om dokumenten är äkta, men i utgår man från att en sådan granskning har skett. Detta innebär att ingen fullt ut kontrollerar äktheten hos de sökandes handlingar. om att komma till som anhörig Svenska myndigheter har på ren svenska inte koll på vilka som befinner sig här som anhöriga. Krigsförbrytare kan resa in under falsk identitet. Barn kan komma hit med personer som påstår sig vara deras föräldrar men inte är det. Den socialdemokratiska regeringen svarar att den inte delar bedömning att den rättsliga kvaliteten inte är säkerställd. Men, fru talman, om ingen kontrollerar äktheten hos handlingar som en person åberopar för att komma hit som anhörig, hur kan Socialdemokraterna då påstå att den rättsliga kvaliteten är säkerställd? 4 (S) replik: Som jag sa i mitt anförande tar vi kritiken på största allvar. Att läsa om hur det var före de föreslagna åtgärder som jag läste upp skulle göra mig också mycket oroad och göra att jag faller in i oro. Men man har faktiskt redovisat att det görs åtgärder. Och det är inte de enda åtgärderna, utan det är en skrivelse utifrån . vet också att det inte är det enda som regeringen har förändrat och förändrar i översynen av att se på identitet. Vi kommer framöver att prata om arbetskraftsinvandring, anhöriginvandring och så vidare, så det är inte så att det inte har skett några förändringar eller förbättringar i lagstiftningen. Men vi ska naturligtvis följa upp detta noga så att inte fortsätter att vara så som målar upp utan att åtgärderna faktiskt följs och det blir en förbättring. Vi ska också följa det arbete som görs inom EU på detta område. Det är oerhört viktigt att man samarbetar och ser om det finns andra metoder för att höja kvaliteten och rättssäkerheten. 5 (M) replik: Det är bra att Socialdemokraterna är beredda att följa upp ett regelverk som leder till att krigsförbrytare kan resa hit under falsk identitet. Jag önskar dock att man hade vidtagit betydligt kraftfullare åtgärder, för jag känner mig helt enkelt inte trygg som svensk medborgare. Det är rätt påfallande att regeringen tycks blunda för en rad samhällsproblem. Och om man till viss del ser dem begraver man dem i utredningar som, trots regeringsinnehav, inte tycks resultera i några förslag. Ett sådant problem är frågan om informationsdelning mellan myndigheter. Vi har det berömda fallet där en person som vistades här illegalt påträffades i anslutning till statsministerns bostad. Då ser sekretessregelverket på ett sådant sätt att om det hade varit som hade upptäckt detta hade de alltså inte ens fått lyfta luren och informera polisen eller om det. Det tycker jag talar för att det finns lite problem kopplade till möjligheten att dela information mellan svenska myndigheter. om att komma till som anhörig I stället säger i sitt anförande här att om det finns behov av ändrade regler för informationsutbyte mellan myndigheter ska vi naturligtvis titta på det. Och det är någonting som då begravs i en utredning, som man brukar göra. Detta gör mig väldigt bekymrad. Återigen: Är det så att Socialdemokraterna över huvud taget inte ser problemen? Deras egen generaldirektör på sa nämligen i att svenska myndigheter sitter på en guldgruva men bara får borra i den med plaströr. Det är inte bara hon som säger detta, utan myndighet efter myndighet har skrivit till regeringen och sagt att man måste ändra sekretessregelverket. Men man har ändå inte gjort det. Jag vill därför ställa frågan rakt ut: Ser problem med att svenska myndigheter inte får dela information? 6 (S) replik: Jo, jag ser problem. Det handlar om brott inom välfärdssektorn. Det handlar också om att titta på detta med identitet, som lyfter fram. Jag sa inte bara om, utan jag sa faktiskt också att om det behövs lagändringar för att tillgodogöra sig information mellan myndigheter så måste det, och även författningsändringar, till. Naturligtvis ser jag också de problem som lyfter fram, men jag kanske inte målar riktigt lika mycket i svart som hon gör. De förändringar som ändå har åstadkommits och som görs har skett under en socialdemokratisk regering, även om det är med . Men vi ska, precis som vår statsminister säger, vända på varje sten. Det som vi ser i är en del, men det finns många fler delar som vi behöver se över. Jag lyfte bland annat fram arbetskraftsinvandring och saker som man ser inom välfärdssektorn. Naturligtvis måste vi ta itu med det för att förändra. Jag lyssnar fortsättningsvis gärna på förslag och synpunkter från . Jag tar detta på mycket stort allvar, och jag nonchalerar inte på något vis de förslag som lyfter fram. 7 i (SD): Som alla här i kammaren naturligtvis vet, men kanske inte alla ute i stugorna, granskar regelbundet myndigheterna för att se till att de gör sitt arbete på rätt sätt. Tack vare, eller kanske mer på grund av, migrationskrisen har även migrationsområdet blivit mer granskat. Detta är förstås helt nödvändigt utifrån de svåra irreversibla konsekvenser som det har medfört för stora delar av samhället. Men är det inte migrationsfrågan i sin helhet som är fokus i dagens debatt utan mer specifikt hur har arbetat med anhöriginvandring. Det handlar alltså om utlänningar som flyttar till för att vara med en fru, en make, en sambo, eller för den delen barn och föräldrar. Just anhöriginvandringen har stått för en mycket stor del av invandringen till , som kraven på hur det ska gå till har varit på tok för låga. om att komma till som anhörig Försörjningskraven har varit låga eller rent av obefintliga. Det har inte funnits några krav på integration. Invandrare har tillåtits fylla på i redan överbefolkade utanförskapsområden, som kontroller saknats och regelverket har varit fullt av kryphål. Det finns alltså mängder av infallsvinklar – många trådar att dra i och massor av knutar att lösa upp. Men det som mer specifikt har tittat på just den här gången är om handläggningen av anknytningsärenden har hållit en god rättslig kvalitet. Det är ett begränsat område där ändå har hittat många problem. Ett grundläggande sådant är att är dåligt på att kontrollera de sökandes identitet. Hur ska vi ha kontroll över vilka som får befinna sig i om vi inte ens vet vilka det är som vi släpper in? Om man ska försöka förklara detta problem på ett ganska enkelt sätt är det ungefär på följande sätt: har huvudansvaret för att utreda ärenden om anhöriga som befinner sig utomlands och att fatta beslut om vilka som får komma hit. Men eftersom de sökande normalt sett befinner sig utomlands måste man förlita sig på personal som också befinner sig utomlands på ambassader och konsulat. De intervjuar utlänningarna, kontrollerar olika handlingar och skickar över sina slutsatser till kollegorna i . Så långt är allt gott, fru talman. Problemet är att kommunikationen och ansvarsfördelningen däremellan inte fungerar som den borde. å sin sida utgår från att personalen utomlands har gjort vissa kontroller, ställt vissa specifika frågor och kontrollerat äktheten på olika dokument, trots att det inte sker. Personalen utomlands å sin sida tycker att de har gjort vad de har kunnat utifrån de direktiv som finns, även om det inte alls motsvarar vad egentligen efterfrågar. Inte heller finns det någon utrustning som kontrollerar handlingar och som skannar äktheten på dokument av olika slag, utan det sker mer godtyckligt och utan egentlig expertis. Alla tycker alltså på något sätt att de har tagit sitt ansvar, och på detta sätt byggs problemet in i systemet. Svaret på frågan vem som tar ansvar för att anhöriga som kommer till verkligen är de som de utger sig för att vara är alltså någon annan, eller med andra ord ingen. Även rutiner, handböcker, rättsliga ställningstaganden och andra typer av vägledning har brustit både här hemma och där ute. Det kanske låter lite tråkigt att tjata om dessa eviga dokument, men när man som handläggare på eller som tjänsteman på en ambassad ska arbeta med ett ärende måste man få juridiskt stöd. Man måste veta vad man ska göra, och man måste veta hur man ska göra det. Även i efterhand, alltså vid uppföljningen av olika beslut, finns det brister. skriver rakt ut att har för stora brister för att kunna mäta den rättsliga kvaliteten i handläggningen. om att komma till som anhörig En annan fråga relaterad till det som tar upp rör kompetensförsörjningen. Som en annan ny rapport har visat har genomgått ett stålbad sedan krisen , och tusentals erfarna och kunniga handläggare har lämnat verket på bara . Detta får förstås konsekvenser för handläggningen även av anknytningsärenden. Med kortare erfarenhet följer mindre kompetens, lägre effektivitet och kanske även sämre rättssäkerhet. Detta slår inte bara mot de sökande, utan det får även konsekvenser för som nation. Vi måste kunna lita på att alla som arbetar med den kontrollerade invandringen har förutsättningar att göra sitt jobb och hålla säkert. Med dålig kompetensförsörjning ökar risken för skenäktenskap och människohandel. Det ökar också risken för att personer tar barn till som inte är deras egna och som utnyttjas och far illa på olika sätt eller för att en person kan fungera som anknytningsperson i olika ärenden. Det är naturligtvis regeringen som är ytterst ansvarig för allt detta. Regeringen styr riket, regeringen utser chefer för myndigheter, regeringen beslutar om uppdrag och anslag för myndigheter och ska se över dem. Det har regeringen bevisligen misslyckats med i detta fall, precis som i många andra fall. Vi sverigedemokrater har alltid haft en annan syn på migrationspolitiken än regeringens hopplöst naiva låtgåattityd. Vi har förordat ansvar, försiktighetsprinciper och konsekvensanalyser. Naturligtvis måste detta även gälla för anhöriginvandringen. Det finns inga ursäkter för att inte skärpa identitetskontrollerna. Det bör vara en självklarhet att man ska förbättra arbetet på utlandsmyndigheterna, ge ordentliga förutsättningar för en rättssäker och effektiv handläggning och se till att det finns kompetent personal både här och i utlandet. Naturligtvis kan och bör vi fortsätta diskutera migrationspolitik, volymer och allt sådant fram till valet för att ge väljarna en så stor chans som möjligt att avgöra vilket alternativ som är bäst för ett framtida . Men alldeles oavsett valet – oavsett om ska ha en naiv, socialdemokratisk migrationspolitik eller en ansvarsfull sverigedemokratisk migrationspolitik – måste vi kunna vara överens om att en reglerad invandring kräver gedigna kontroller. Inga fler krigsförbrytare! Inga fler irakiska försvarsministrar! Inga fler Rakhmat Akilov på våra gator! Det går inte att likt regeringen satsa allt på att ha en stor invandring och sedan strunta i kontrollerna. Det kan aldrig bli bra. Jag vill avsluta med att särskilt tacka och för att de tillsammans ställde sig bakom våra yrkanden under de punkter som rör identitetsfrågor, rättslig kvalitet och informationsinhämtning, så att vi fick en majoritet för de texterna. Det sänder en stark signal till regeringen om allvaret i sakfrågorna. Jag vill även yrka bifall till reservation 5. I detta anförande instämde (SD). 8 (V): När det gäller den där berättelsen som kom i slutet av anförande vill jag bara rätta till följande: hade egen kritik, men i betänkandet skriver utskottet ihop det under reservationen. Ljuga ska man nog inte hålla på med, vill jag säga. om att komma till som anhörig välkomnar granskning av regeringens och hantering av anhöriginvandringen. Granskningen är avgränsad, och det finns områden som skulle behöva belysas närmare. Det får vi dock ta vid ett annat tillfälle. Det vi kan ta nu är däremot de allvarliga bristerna i form av att arbete bland annat inte bedrivs på ett sätt som säkerställer att handläggningen i anknytningsärenden håller hög rättslig kvalitet. Bristerna är särskilt allvarliga när det gäller och utlandsmyndigheternas arbete med att kartlägga identiteten på den sökande, där utlandsmyndigheterna bistår . Tittar vi ser vi att genomgick en av de snabbaste och största neddragningarna inom den svenska statsförvaltningen . Det har funnits brister när det gäller såväl planering som genomförande. Till exempel förväntade sig både regeringen och ledning att produktiviteten hos myndigheten skulle öka , vilket regeringen använde som en motivering för minskade anslag. lyckades dock nå målen, och det ledde bland annat till att asylsökande och personer som söker uppehållstillstånd tvingades till onödigt långa tider i mottagningssystemet. infördes nya och delvis komplicerade regler i utlänningslagen, vilket gjorde myndighetens uppdrag ännu svårare. Jag tänkte stanna upp vid just handläggningstiderna . riktade nämligen JO stark kritik mot i flera beslut rörande långa handläggningstider. JO konstaterar att det är många som vänder sig till dem med klagomål på långsam handläggning. Att handläggningstiderna var långa efter 2015, då många människor sökte asyl i , är förståeligt. Men ökningen av migrationen klingade ju av , och har haft bra med tid att anpassa sin verksamhet efter de nya förhållandena. JO landar i slutsatsen att det, även om det kan finns kvardröjande effekter, inte längre går att ursäkta långa handläggningstider hos med hänvisning till 2015.