prot · H90959 · 2022-01-26 00:00:00 — Från sida är vi väldigt tydliga: Det är så pass många remissinstanser, inklusive Lagrådet, som har sagt att det här inte är en nödvändig lösning, och det gör att vi helt enkelt inte kan ställa oss bakom detta. Vi vet inte riktigt vad har för kritik gentemot alla dessa remissinstanser. 153 (MP) replik: Jag tror att kanske har missat att lagförslaget inte är detsamma som det lagförslag som remissinstanserna lämnade synpunkter på. Det har ändrats. Hade det inte ändrats hade vi inte varit nöjda. Det här förslaget hindrar dock inte på något sätt att vi fortsätter arbeta för att avskaffa marknadslogiken i skolan. Att vi över huvud taget diskuterar marknadslogiken beror på att den är en av orsakerna till problemen. Det här förslaget löser inte heller de problemen, utan det här är ett förslag som handlar om vilka verktyg statens skolmyndigheter har för att hantera dåliga skolor. Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister Vi i är solklara med att vi vill avskaffa marknadslogiken. Vi vill också se till att staten tar ett större ansvar för skolans finansiering så att den kan bli likvärdig. Det är de två mest centrala systemreformerna som behövs. Sedan behöver vi också se till att kommuner inte hamnar i en osann logik där de inte har råd att själva bygga skolor. Trots att det i verkligheten alltid är billigast när kommunerna lånar pengarna är det på grund av bokföringsregler många kommuner som inte har råd. I stället hittar de lösningar som gör att privata aktörer investerar i skolor, till en högre kostnad. Det är en sjuk logik, och den behöver vi på nationell nivå ta ansvar för att ändra. 154 (SD): Detta inlägg är tillägnat . Det finns många exempel på när och undertecknad har kritiserat även kristna friskolor, i denna talarstol och i motioner. Det är bara att gå tillbaka och läsa. Ett tips är alltså att uppdatera sina bristfälliga kunskaper på området. Problemen är dock störst i de muslimska friskolorna; det visar samtliga undersökningar som har gjorts. Det är islamism, segregation och splittring samt omfattande förtryck av små flickor. De problemen ser vi inte på de kristna friskolorna – i alla fall inte i den utsträckningen, kan jag gissa mig till. Jag vill faktiskt också slå ett slag för friskolorna. De är en räddning för många barn, och även för föräldrar, när de kommunala skolorna misslyckas. Det gäller barn som faller mellan stolarna: barn som mobbas, barn som far illa och även barn med särskilda behov. I min hemkommun har de kommunala skolorna till exempel misslyckats med att ta hand om barn med särskilda behov, och då flyr man till de friskolor som finns i kommunen och som lyckas med detta. Det finns alltså väldigt bra friskolor som gör ett mycket bra jobb. Det fanns segregation även . Man bodde till exempel i förorten eller i ett villaområde, och den skolan var också segregerad. Men sedan hände det något: Det kom en massinvandring, och vi fick det mångkulturella samhället – allt det som och står bakom. Det har förvärrat segregationen och skapat problem som inte fanns. Den svenska skolan är ingenting annat än en spegelbild av det omgivande samhället. Det är väl klart att vi ser omfattande problem med våld och splittring och en lång rad andra problem i skolan när det är så det ser ut i samhället. Det är där huvudproblemet ligger. Det är det som är förklaringen till de omfattande problem med segregation vi ser . Friskolor skulle möjligtvis kunna bidra till segregation på marginalen, men inte mer än så. Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister I detta anförande instämde (SD). 155 (S) replik: Jag tänkte ge tillfälle att utveckla resonemanget om friskolorna och marginalen. Här i kammaren är vi ett antal talare som har varit ganska tydliga med vad konsekvenserna blir av det system vi har, nämligen en uppdelning av barn. Det finns incitament i det här systemet för att dela upp och segregera barn baserat på vilka omständigheter de kommer ifrån och vilka förutsättningar de har att klara skolan bra. Det leder till att vi får en uppdelning, och har vi de incitamenten kvar kommer uppdelningen att förstärkas. Då kommer segregationen att förstärkas. Detta är inget som kan stå i talarstolen och kalla ”på marginalen”. Till skillnad från åsikt är det belagt i forskning och vetenskap att det valfrihetssystem vi för tillfället har, och det sätt som urvalssystemet är ordnat på, faktiskt förstärker segregationen. Det finns snillrika metoder för den som vill sortera ut barn som har lätt för sig i skolan att göra det; det handlar om etableringsrätten, om urvalsgrunderna och framför allt om finansieringsprinciperna. I mitt anförande sa jag att vi vill styra skolan med kontroll. Detta handlar ändå om tillsynsmyndigheten och vilka muskler den ska ha. Vi vill styra med kontroll, och därför måste politiken återta kontrollen över skolan från marknaden. Håller inte med mig om det? Vill han hellre styra med misstro och kontroll? Vill han att eleverna ska vara kunder och lärarna tjänsteleverantörer? 156 (SD) replik: Att det finns problem i dagens skola tror jag nog att vi är överens om, och det visar också dagens debatt. Att det finns problem även med friskolesystemet tror jag också att vi kan vara överens om, och det är någonting jag har lyft fram här. Även precis i början – jag kom in i 2010 – lyfte jag fram detta i ett par olika debatter och motioner. Vi lade fram förslag på olika sorters regleringar, och det är någonting vi mycket väl kan tänka oss. Det är klart att vi någonstans måste hitta de fel och brister som trots allt finns i systemet . Men när Socialdemokraterna, och även och , debatterar får man bilden att det är friskolorna som är problemet – hela friskolesystemet. Jag menar i stället att de är en räddning för många och att de flesta friskolor är väldigt bra. Tittar vi på samhället i stort – det spelar egentligen ingen roll vilken kommun vi tittar på – ser vi ett samhälle som är svårt segregerat och splittrat. Friskolorna bidrar i stor utsträckning till att exempelvis en förälder till en elev som bor i en förort kan söka sig bort från det området och den skolan till en annan skola där det kanske går, vad vet jag – fler svenskar. Då får eleven möjlighet att lära sig språket, och då blir den här sortens system en utväg. Man kan söka sig någon annanstans, till någonting bättre. Jag ser inte att det skulle vara något problem med detta. Jag förstår inte hur det kan vara problematiskt. Grundproblematiken är fortfarande att samhället ser ut som det gör. Många skolor av den här sorten misslyckas, och därför vill föräldrar och elever söka sig någon helt annanstans. Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister När det sedan gäller att det kan finnas andra problem i själva skolsystemet har jag inga problem att sätta mig ned och resonera kring det och hur vi kan göra det ännu bättre. Debatten visar ju ändå någonstans att det finns mycket som är bra; det sägs till och med i den proposition som ligger på bordet. Vi vill dock se mer. Detta är alltså en jätteviktig diskussion, men skuldbelägg inte friskolor rakt av! Det är ohederligt. 157 (S) replik: Jag ska säga något som jag har sagt ganska i den här kammaren vid det här laget. Jag kommer att säga det en gång till eftersom eventuellt inte har hört mig säga det. Vi är inte emot friskolor. Socialdemokraterna är inte emot friskolor, och Socialdemokraterna är inte heller emot valfrihet. ((SD): Bra!) Vi är emot det skolmarknadssystem som leder till segregation och som fördjupar uppdelningen i samhället – som fördjupar samhällsklyftorna. Det skolsystemet vill vi förändra. Vi är emot vinstintresset. Det var för övrigt också när kom in i . Det är därför han kan stå här och säga att han har agerat när det gäller det. Då var emot vinstintresset i välfärden. Då tänkte på det sättet. Det gör de inte längre. Det må vara en anpassning till samarbetspartier som man har lagt sig till med eller en eftergift för uppvaktning från näringslivet. Vad vet jag? har ändrat sig och är vinstintressets förespråkare. De rycker ut till riskkapitalisternas försvar i detta. Vi är emot systemet som det är utformat , för att det leder fel. Det fördjupar klyftor, det fördjupar segregation och det delar upp samhället. Möjligen går det i linje med idé om skolpolitik; det skulle kunna vara en delförklaring. Att dela upp elever är ju den bärande idén i egen skolpolitik med jourskolor, pliktskolor och förberedelseskolor. Om man är busig, inte kan sköta sig eller inte kan svenska ska man gå i en annan skola någon annanstans. Det är politik, uppdelningspolitik. Kanske är det vad det handlar om. 158 (SD) replik: Det här var ett viktigt replikskifte. Jag har inte varit med i debatter med , eftersom jag inte har suttit i utbildningsutskottet . Men det var tur att vi fick ha det här replikskiftet. kunde Socialdemokraterna, tror jag, tala om att friskolor också kan vara något bra. Det har ni inte sagt i debatten. Det var samma sak i går. Det var bara problem, ingenting annat. Det är så det låter. Ni sänder väldigt tydliga signaler som är direkt felaktiga. Samhället är splittrat. Samhället är segregerat. Socialdemokraterna är skuld till att det ser ut på det sättet. Friskolorna fungerar som en räddningsplanka för väldigt många barn och föräldrar när den kommunala skolan tyvärr har misslyckats. Så enkelt är det. Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister När det gäller vinstfrågan är det helt rätt. Men vi har också tittat på om vinstuttagen är så stora som man ibland kan tro när man lyssnar på partierna på vänsterkanten. Det är de inte. Så stort problem är det inte. Det är inget jätteproblem. Vi borde se på det tvärtom. Kan skolan leverera bra kvalitet? Ofta gör man faktiskt det. Precis som jag sa tidigare tar de ofta hand om barn som far illa i den kommunala skolan. Då tycker jag inte att det är ett problem att de tar ut en liten vinst. Det handlar inte om att de dammsuger skolsystemet på miljarder. Det intrycket får man när man lyssnar på partierna till vänster. Det är inte sant. Det handlar om ett litet vinstuttag. Men visst kan vi tänka oss att diskutera det också – absolut. Det är klart att vi kan samtala om det. Men det är inget huvudproblem. Om ni skulle ta bort möjligheten att ta ut vinst, till och med förbjuda friskolorna – vad vet jag, det finns de som vill göra det – skulle det knappast göra saken bättre, utan tvärtom. Att det ser ut som det gör beror på att samhället ser ut som det gör, och det är ert fel, inte vårt. 159 (V): ”Skolsystemets resurser ska användas till att höja kvaliteten i skolorna och inte delas ut som vinst. Svensk skola är på väg att förvandlas till en miljardindustri där företag satsar pengar och tar hem vinster som i vilket annat företag som helst, bland annat genom lägre lärartäthet och högre andel obehöriga lärare. Dessa vinster flyttas alltsomoftast också utomlands. Vi anser dock inte att skolan kan betraktas som vilket annat företag som helst.” Det här är ord . Det är något som har förändrats med . Jag vill betona att när vi pratar om marknadsskolan är det ett faktum att inte har något intresse av att prata om hur det ser ut , på grund av att de har gjort en U-sväng. har gjort en U-sväng. är anledningen till att pengar kan skickas till religiösa fundamentalister i andra länder. Och är anledningen till att skolor kan mäta flickors kjollängd på utan att de stängs ned. Det är och skyldiga till. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU4 En konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket Punkt 1 (En konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket) 2. res. 1 (M, SD, KD) 109 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:72 S, 22 C, 19 V, 14 L, 11 MP, 1 - 1:51 M, 42 SD, 16 KD Frånvarande:28 S, 19 M, 20 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP Punkt 2 (Kommuner och regioner) 2. res. 2 (C) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:72 S, 5 M, 44 SD, 7 KD, 14 L, 11 MP Avstod:45 M, 18 V, 9 KD, 1 - Frånvarande:28 S, 20 M, 18 SD, 9 C, 9 V, 6 KD, 6 L, 5 MP och (båda M) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Rätten till fritt och informerat förhandssamtycke) 2. res. 5 (V) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:72 S, 3 M, 44 SD, 22 C, 1 V, 4 KD, 14 L, 11 MP, 1 - Avstod:47 M, 12 KD Frånvarande:28 S, 20 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. KU7 om myndigheters service till enskilda som inte kan eller vill vara digitala Kammaren biföll utskottets förslag. KU9 Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land 2. res. 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:72 S, 51 M, 22 C, 19 V, 16 KD, 14 L,11 MP, 1 - Frånvarande:28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP KU33 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor Punkt 1 (Stärkt skydd för journalister och medieredaktioner) 2. res. 1 (M) 51 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:72 S, 44 SD, 19 V, 16 KD, 14 L, 11 MP, 1 - Frånvarande:28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP Punkt 2 (Stöd för medieföretags investeringar i säkerhetsåtgärder) 2. res. 3 (C) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:72 S, 51 M, 44 SD, 19 V, 16 KD, 14 L, 11 MP, 1 - Frånvarande:28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP Punkt 5 (Översyn av möjligheten till ansvarsfrihet för uppgifter i grundlagsskyddade databaser) 2. res. 5 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:72 S, 51 M, 44 SD, 22 C, 16 KD, 14 L, 11 MP 5:19 V, 1 - Frånvarande:28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP Punkt 8 (Yttrandefrihet på internet och reglering av techjättarna) 2. res. 7 (SD) 3. res. 8 (MP) 45 för res. 11 för res. Kammaren biträdde res. (C) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 44 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:72 S, 51 M, 22 C, 19 V, 16 KD, 14 L,1 MP, 1 - Frånvarande:28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP Punkt 13 (och tv) 2. res. 14 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:71 S, 18 C, 19 V, 16 KD, 11 MP, 1 - Avstod:1 S, 51 M, 44 SD, 4 C Frånvarande:28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP , Aphram , och (alla C) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Kammaren biföll utskottets förslag. UbU10 Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister Punkt 2 (Möjligheten att stänga skolor med offentlig huvudman) 2. res. 1 (V) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 72 S, 51 M, 44 SD, 22 C, 16 KD, 14 L, 11 MP 4: 19 V, 1 - Frånvarande: 28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP Punkt 4 (Förbud att driva verksamhet ska gälla den enskilde) 2. res. 3 (M, SD) 94 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 72 S, 1 M, 22 C, 19 V, 16 KD, 14 L, 11 MP, 1 - 4: 50 M, 44 SD Frånvarande: 28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP Punkt 5 (Möjligheten att inhibera Skolinspektionens beslut) 2. res. 4 (S, C, V, MP) 125 för res. Talmannen konstaterade att rösterna var lika delade och förklarade ärendet bordlagt enligt 11 kap. 12 § riksdagsordningen. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 51 M, 44 SD, 16 KD, 14 L 4: 72 S, 22 C, 19 V, 11 MP, 1 - Frånvarande: 28 S, 19 M, 18 SD, 9 C, 8 V, 6 KD, 6 L, 5 MP Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:95 Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden COM(2021) 726 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /65/EU om marknader för finansiella instrument COM(2021) 727 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 vad gäller att öka transparensen för marknadsdata, undanröja hinder för framkomsten av konsoliderad handelsinformation, optimera handelsskyldigheterna och förbjuda mottagande av betalningar för vidarebefordran av kundorder COM(2021) 732 Förslag till rådets direktiv om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning) COM(2021) 733 Förslag till rådets direktiv om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (omarbetning) COM(2021) 734 Förslag till och rådets förordning om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser (omarbetning) COM(2021) 767 Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets beslut /671/RIF för att anpassa det till unionens regler om skydd av personuppgifter COM(2021) 813 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /40/EU om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag COM(2021) 832 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2020/1429 vad gäller varaktighet för referensperioden för tillämpningen av tillfälliga åtgärder avseende uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur COM(2021) 997 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiven /83/EG och 2001/20/EG vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende vissa humanläkemedel som tillhandahålls i med avseende på samt i , och COM(2021) 998 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 536/2014 vad gäller undantag från vissa skyldigheter avseende prövningsläkemedel som tillhandahålls i med avseende på samt i , och COM(2022) 4 Förslag till och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken § 11 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:298 Utredning av störningar i väginfrastrukturen av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:299 Framtidens infrastruktur av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:300 Reformeringen av Arbetsförmedlingen av (V) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 2021/22:301 Uteblivna utvisningar av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:302 Samordningen av vindkraftsutbyggnad i av (C) till statsrådet (S) § 12 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:886 Kvinnligt företagande av (M) till näringsminister (S) 2021/22:887 Åtgärder mot överskuldsättning av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:888 Handläggningstiderna vid barnpornografibrott av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:889 Behovet av att återinföra den tillfälliga stämmolagen av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:890 Skyddsrummens status av (L) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:891 Handläggningstiderna för säkerhetsprövning av flygplatspersonal av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:892 Behandlingen av människorättsaktivister och fängslade kvinnliga frihetskämpar i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2021/22:893 Gränspolisens möjligheter att fullgöra sitt uppdrag av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:894 uppdrag av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:895 Antalet förvarsplatser av (M) till statsrådet (S) 2021/22:896 Efterlysta personer i av (M) till statsrådet (S) 2021/22:897 Kunskapsbristen om av (S) till utbildningsminister (S) 2021/22:898 Svart arbetskraft hos ruttjänsteföretag av (M) till finansminister (S) 2021/22:899 Anlitande av svart arbetskraft inom rotreformen av (M) till finansminister (S) 2021/22:900 Återbetalningsplan för stödåtgärder av (M) till finansminister (S) 2021/22:901 Svartjobb av (M) till näringsminister (S) 2021/22:902 Ambassadpersonal i av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:903 Situationen för mänskliga rättigheter i av (S) till utrikesminister (S) 2021/22:904 Missbruk av pyroteknik av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:905 Fastställande av identitet av (M) till statsrådet (S) § 13 Kammaren åtskildes . av ålderspresidenten från dess början till och med § 1 anf. 68 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med § 7 anf. 121 (delvis), av ålderspresidenten därefter till och med § 8 anf. 149 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 EU-politisk debatt 1 Statsrådet (S) 2 (M) 3 (SD) 4 (C) 5 (V) 6 (KD) 7 (L) 8 (MP) 9 Statsrådet (S) 10 (M) replik 11 Statsrådet (S) replik 12 (M) replik 13 Statsrådet (S) replik 14 (SD) replik 15 Statsrådet (S) replik 16 (SD) replik 17 Statsrådet (S) replik 18 (C) replik 19 Statsrådet (S) replik 20 (C) replik 21 Statsrådet (S) replik 22 (V) replik 23 Statsrådet (S) replik 24 (V) replik 25 Statsrådet (S) replik 26 (KD) replik 27 Statsrådet (S) replik 28 (KD) replik 29 Statsrådet (S) replik 30 (L) replik 31 Statsrådet (S) replik 32 (L) replik 33 Statsrådet (S) replik 34 (MP) replik 35 Statsrådet (S) replik 36 (MP) replik 37 Statsrådet (S) replik 38 (M) 39 Statsrådet (S) replik 40 (M) replik 41 Statsrådet (S) replik 42 (M) replik 43 (V) replik 44 (M) replik 45 (V) replik 46 (M) replik 47 (SD) 48 Statsrådet (S) replik 49 (SD) replik 50 Statsrådet (S) replik 51 (SD) replik 52 (C) replik 53 (SD) replik 54 (C) replik 55 (SD) replik 56 (V) replik 57 (SD) replik 58 (V) replik 59 (SD) replik 60 (L) replik 61 (SD) replik 62 (L) replik 63 (SD) replik 64 (MP) replik 65 (SD) replik 66 (MP) replik 67 (SD) replik 68 (C) 69 (V) replik 70 (C) replik 71 (V) replik 72 (C) replik 73 (V) 74 (M) replik 75 (V) replik 76 (M) replik 77 (V) replik 78 (C) replik 79 (V) replik 80 (C) replik 81 (V) replik 82 (KD) 83 Statsrådet (S) replik 84 (KD) replik 85 Statsrådet (S) replik 86 (KD) replik 87 (V) replik 88 (KD) replik 89 (V) replik 90 (KD) replik 91 (MP) replik 92 (KD) replik 93 (MP) replik 94 (KD) replik 95 (L) 96 (V) replik 97 (L) replik 98 (V) replik 99 (L) replik 100 Statsrådet (S) replik 101 (L) replik 102 Statsrådet (S) replik 103 (L) replik 104 (MP) 105 (V) replik 106 (MP) replik 107 (V) replik 108 (MP) replik § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 3 Anmälan om faktapromemorior § 4 En konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket betänkande 2021/22:KU4 109 (M) 110 (SD) 111 (C) 112 (V) 113 HANS (S) 114 (L) 115 (MP) (Beslut fattades under § 9.) § 5 om myndigheters service till enskilda som inte kan eller vill vara digitala betänkande 2021/22:KU7 (Beslut fattades under § 9.) § 6 Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land betänkande 2021/22:KU9 116 (SD) 117 (S) 118 (M) (Beslut fattades under § 9.) § 7 Tryck- och yttrandefrihet, massmediefrågor betänkande 2021/22:KU33 119 (M) 120 (SD) 121 (C) 122 (V) 123 (L) 124 (MP) 125 (SD) 126 (S) 127 (SD) 128 (S) replik 129 (SD) replik 130 (S) replik 131 (SD) replik 132 HANS (S) 133 (SD) (Beslut fattades under § 9.) § 8 Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister betänkande 2021/22:UbU10 134 (S) 135 NORIA MANOUCHI (M) 136 (SD) 137 (C) 138 (V) 139 (C) replik 140 (V) replik 141 (C) replik 142 (V) replik 143 (KD) 144 (L) 145 (V) replik 146 (L) replik 147 (V) replik 148 (L) replik 149 (MP) 150 (V) replik 151 (MP) replik 152 (V) replik 153 (MP) replik 154 (SD) 155 (S) replik 156 (SD) replik 157 (S) replik 158 (SD) replik 159 (V) (Beslut fattades under § 9.) § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde