prot · H90966 · 2022-02-15 00:00:00 — Jag riktar nu en vädjan till Socialdemokraterna och regeringen att tydliggöra vad som krävs till 2030. De här samtalen som också börjar är oerhört viktiga när det gäller hur vi ska analysera vad som ytterligare behöver göras. Där bär regeringen ett stort ansvar att få till dialog och hålla en ödmjukhet i förhållande till hur vi konstruktivt ska kunna landa en bild som har brett stöd i den här . Vi har också med oss lärdomar från tidigare processer. Det är oerhört angeläget att vara så tydlig som möjligt nu när det handlar om försvarsekonomi. Vi har hört, och jag instämmer i det, att vi befinner oss i det allvarligaste säkerhetsläget . I och utanför märks detta tydligast. Folk flyr landet. Ryska förband närmar sig gränsen. Artilleri intar positioner som vittnar om krigsförberedelser i skarpt läge. Underrättelser och rapporter är åtskilliga, och de vittnar om att vi verkligen behöver ta detta på största allvar. har också i en motion uttryckt värdet av att den nationella säkerhetsstrategin, som håller på att tas fram, får en förankring både i partier och i riksdagsbehandlingen framöver. Därför vill jag för räkning yrka bifall till reservation 7 i dagens betänkande. Att stärka totalförsvaret och göra det på ett sätt så att vi har beredskap och förmåga att agera när vi behöver göra det kommer att kräva full prioritering i alla politiska sammanhang i vårt samhälle. Vi har ett gemensamt ansvar att också ta ledarskapet i de här frågorna så att ett totalförsvarsperspektiv och betydelsen av ett moderniserat och starkt totalförsvar får genomsyra alla samhällets verksamheter. Det är tid att se till helheten och förstå sambanden när världsbilden blir mörkare. 4 (KD): debatterar vi försvarsutskottets betänkande nummer 6 om försvarspolitik. Jag tänker att man inte kan tala om det här utan att först se på omvärlden och på var vi befinner oss. Vi är i ett mycket allvarligt läge. Det är ett skärpt säkerhetspolitiskt läge som inte började i går. Det började egentligen med kriget i , och sedan hade vi situationen i där man från rysk sida tog 2014. har det pågått ett krig där, visserligen lågintensivt, . 14 000 människor har satt livet till. Vi besökte med Försvarsberedningen , och jag har sagt det förr här i talarstolen att det satte väldigt djupa spår i mig när vi besökte ett militärsjukhus och träffade soldater som till exempel fått ett ben bortskjutet eller fått stora skador när de trampat på minor. ser vi att vi i värsta fall står precis vid randen till en invasion. Vi hoppas på det bästa, att det inte ska bli så, men det kan mycket väl vara så att vi har ett krig i . Vi vet också nu att är omringat av åtminstone 130 000 ryska soldater, och man har handlingsfrihet och möjlighet att kunna göra stora operationer. För svenskt vidkommande är det viktigt att vi tittar på det här. Vi ska nu i närtid ha diskussioner med försvarsministern i Försvarsberedningen. Det jag och ser framför oss är att vi från sida behöver agera på flera olika sätt . Vi behöver se över vad det är som vi kan göra i närtid för att stärka vår uthållighet. Bland annat har överbefälhavaren sagt i en intervju att det finns brister i uthålligheten. Här skulle vi kunna hjälpas åt och lägga till pengar så att vi kan skaffa mängdammunition, se över reservdelar och kanske se till att det blir mer övningar. Att öva kostar pengar, men det är också avskräckande. Vi måste också, tycker jag, se till att de pengar som den ökade beredskapen redan har kostat kommer tillbaka till Försvarsmakten. Vi vet ju att de beslut som vi har tagit är väldigt knappa ekonomiskt. Det finns inga marginaler. Det är därför som det också är viktigt att det blir nya pengar. Det här är ingenting som vi kan låna , utan det behövs nya pengar för att det här ska bli trovärdigt. Det går inte att trolla med knäna, och det gör det allra minst när det gäller att bygga upp en försvarsförmåga. Därför är det så viktigt , anser vi, att pengar läggs till redan nu så att man i närtid kan rätta till bristerna som finns. Vi bör också göra en säkerhetspolitisk analys. Det här var en försämring som Försvarsberedningen inte förutsåg. Därför borde det göras en uppdatering där vi ser på vad det här får för konsekvenser för . Vi behöver också se på det här på lite . Vi vet att det går väldigt snabbt att riva ned någonting – så är det med allt i livet – men att det tar tid att bygga upp någonting. Vi måste våga ta besluten i förväg. Därför är det viktigt, tycker vi, att jobba i Försvarsberedningen för att se vad det är som vi behöver justera på medellång och lång sikt. Det är ingen hemlighet att exempelvis hade betydligt högre ambitioner i Försvarsberedningen och också inför försvarsbeslutet än vad som sedan blev resultatet. Vi behöver se på vad det är som behöver skruvas upp och våga göra det och våga lägga till. Därför yrkar vi bifall till punkt 15 under reservation 23 som handlar om långsiktiga ekonomiska planeringsramar. Vi vill ta fler steg, och det var därför som vi från och reserverade oss rörande den delen i försvarsbeslutet som gäller efter 2025. Ska Försvarsmakten kunna planera måste man vara trygg i att pengarna finns där. Vi var överens om åtminstone 17 åtgärder som inte fick plats. Det är viktigt dels att titta på de åtgärderna, dels att pengarna läggs till så att vi kan genomföra det som vi ser måste genomföras. Det är därför det är så viktigt att vi har den här långsiktiga inriktningen och lägger till trappan med 5 miljarder för att öka också efter 2025 och att vi också kommer av bnp. Vi är det land, och det har sagts här i talarstolen förut också, i vårt närområde som satsar minst på försvaret i förhållande till bnp. Så kan vi inte ha det. Det kommer inte att funka vare sig med det vi har tagit beslut om eller med det som vi från sida skulle vilja lägga till. Vi kommer inte att kunna betala räkningarna om vi inte, likt omvärlden, går av bnp. Friheten är värd att vi gör den avsättningen, anser vi. Därför tycker vi att det är en angelägen sak att påpeka i den här försvarsdebatten, liksom att påpeka att man också behöver titta på det civila försvaret. Där finns det stora brister. Det är två sidor av samma mynt. Det är viktigt att stärka den militära delen, men vi måste också titta på den civila delen med livsmedelsförsörjning, läkemedelsförsörjning och drivmedelsförsörjning. Vi måste även titta på risken att vi, precis som , kan drabbas av cyberattacker. Det har gjort att man exempelvis har blivit utan ström under kalla decembernätter. Det kan också drabbas av. Det är exempel på att vi skulle behöva öka tempot. När det gäller cyberförsvaret skulle vi vilja ta steget att skapa en cybersäkerhetsmyndighet som skulle ha ett övergripande ansvar. Cybersäkerhetscentret har inte alls kommit igång på det sätt som vi hade hoppats. Det är också flera olika som ska dela på ansvaret genom något slags konsensuskultur. Det gör att man inte har den styrfart som krävs och inte kan göra jobbet så snabbt som krävs. Det här är en åtgärd som skulle kunna vidtas för att stärka också det civila försvaret. är det värt att påminna om att vi behöver stärka vårt försvar, men vi skulle också behöva uppgradera vårt Natomedlemskap. Samarbetet vi har med och de samarbeten vi har med olika länder är jättebra. Men av omvärlden ses vi som en del av Nato, men vi har ju inte skyddet. Därför borde vi som land ta det steget för att kunna ha en gemensam försvarsplanering. Det skulle öka tryggheten för men också för omvärlden. 5 (SD) replik: Jag har en fråga till ledamoten. Vi har som enda parti föreslagit att det ska läggas treårsbudgetar som ett led i arbetet mot en längre planeringsram för Försvarsmakten och det civila. Hur ser ledamoten på en sådan lösning? Den är och godkänd. Om man ska fortsätta driva det får man också se över det finanspolitiska ramverket eftersom man skulle bryta mot en praxis, som det heter. Men det är helt okej att göra det här. Försvarsmakten anser att det skulle vara utmärkt att ha en treårsbudget inom vilken man också kan flytta medel, förstås med noggrann redovisning. Jag vill fråga om en annan sak också. Att har abdikerat från landsbygden vet vi . Man förstår inte helheten och sambanden. Men jag hör sällan ledamoten och ta upp de här frågorna. Hur ser ni på att lantbrukare lägger ned sina verksamheter och på att livsmedelsförsörjningen minskar och inte ökar? Hur ser ni på det civila samhället i den försvarsberedning som ni kommer att vara med i? 6 (KD) replik: För är det en självklarhet att tala oss varma för civilsamhället och betydelsen av civilsamhällets organisationer för försvaret. I mitt anförande var jag också inne på att vi måste se över det civila försvaret. Vi har till exempel alldeles för dålig självförsörjningsgrad. Till exempel ligger på , och vi har gått . Det är allvarligt. Jag tror att det är morötter och några livsmedel till som vi är självförsörjande på. Men det är alldeles för dåligt. Här behövs åtgärder. har i miljö- och jordbruksutskottet lagt fram till exempel förslaget om att för lantbrukare och alla svenskar sänka drivmedelspriserna när det gäller diesel med . Det är alldeles uppåt väggarna för hög inblandning, vilket gör dieselpriserna i till världens högsta. Det är helt orimligt. Vi ligger 3, 4, 5, högre än övriga EU‑länder. Så kan vi inte ha det. Det är jätteviktigt med ett starkt militärt försvar, men vi måste naturligtvis också ha mat. är ett föredöme också när det gäller att kunna försörja sina medborgare. Man klarar att försörja sig . Vi klarar oss i kanske . Vi måste ha målsättningar och driva på för åtgärder för att få bättre livsmedelsförsörjning. Det är sannerligen hjärtefrågor för . 7 (SD) replik: Ledamoten hann inte svara på frågan om treårsbudgeten. Jag skulle gärna vilja att ledamoten kommenterar det. Den andra frågan gällde hur man ser på införandet av civilplikten. Kan jag få svar på frågorna om civilplikt och treårsbudgetar? 8 (KD) replik: Tack för frågorna, ! Det viktiga, som vi ser det, är att klarlägga att vi gör anslagsökningar, att vi gör utfästelser på både kort och lång sikt och att vi måste av bnp. I den reservation vi har tillsammans med gör vi det tydligt att ökningen av anslagen till 2025 inte får stanna av. Det kommer inte att fungera. För att vara trovärdiga mot både oss själva och omvärlden måste vi se till att inte lämna några springnotor. Jag har ingen färdig åsikt om att göra någon förändring på det sätt som är inne på. Men jag tror att det som Försvarsmakten allra mest efterfrågar är långsiktighet. Vi skulle till exempel nu kunna göra klart att vi ska ha trappan av bnp, precis som omvärlden har. Vi mäler ju ut oss. Vi är det land som inte svarar upp på det sätt som andra länder gör. De baltiska länderna ligger på eller mer. ligger på samma. ligger betydligt högre än vi, och likaså. Det är alltså väldigt viktigt för att vi ska vara trovärdiga. har ledamoten inte möjlighet att svara, men jag hade velat fråga om det här med Nato-optionen. Visst kan vi räkna med SD:s stöd framgent? 9 (L): Jag har en vän hemma i som brukar säga att hans minne är gott men väldigt kort. gäller det också ledamoten som kommer något andfådd till den här debatten. Låt mig inleda med att säga att de rapporter som har kommit de senaste timmarna om en eventuell rysk deeskalering i egentligen inte innebär någonting nytt. De ryska kraven, som framfördes , kommer att finnas kvar. Det kommer också den otroligt militärt starka ryska staten att göra. Det gäller nu för alla länder i , inklusive , att analysera detta och dra rätt slutsatser för framtiden. En av motionerna i det betänkande som vi debatterar handlar om . Det är en verksamhet som jag har haft förmånen att följa , fru talman. Jag kan konstatera att effektiviteten, det vill säga levererat materiel i förhållande till administrativa kostnader, har sjunkit successivt. Det är att vi tar ett rejält omtag när det gäller den myndigheten, inte minst i ljuset av det säkerhetspolitiska läget. Jag yrkar bifall till reservation 16. 10 (S): Kammaren diskuterar försvarspolitik . Jag tror att jag är inne på mitt åttonde år i . På något sätt har denna debatt inletts på samma sätt under dessa år: Det säkerhetspolitiska läget i norra har försämrats. Jag kommer att börja i den änden också, för tyvärr är det så utvecklingen ser ut. Det går åt fel håll. Det är kanske inget roligt att säga till våra ungdomar, men det ser mörkare och mörkare ut. Detta har legat högt på agendan. Jag träffar skolungdomar. Jag träffar sådana som jobbar i frivilliga försvarsorganisationer som är oroliga och som funderar på vad man ska göra. Det är klart att det som sker runt är bekymmersamt. Det är naturligtvis som är skyldiga till detta. Det är enbart de som är skyldiga. Det är deras trupper som finns. Men det är en utveckling som vi har sett . Flera av de tidigare talarna har pratat om och annekteringen av , men det som kanske har blivit ännu allvarligare är de ryska kraven på hur andra länder i ska agera. Det är väldigt viktigt att vi är tydliga med att vi i agerar efter eget huvud. Vi bestämmer själva vem vi samarbetar med, hur samarbetena ska se ut och hur vi försvarar våra demokratiska fri- och rättigheter. Det är viktigt. Man kan titta tillbaka i historien. Det har hänt förut att den stora grannen i öster har lagt sig i hur andra länder agerar. I historieboken läste man om 1956 och 1968. Jag minns själv 1981. Detta har alltså skett tidigare. Risken är att vi kan lägga till den listan. Men vi har haft en försvarsberedning som har arbetat med att ta fram ett underlag till det försvarsbeslut som vi nu är i början av. Den pekade på att denna utveckling skulle kunna komma och att vi måste ta höjd för det. Jag tycker att de som satt i den försvarsberedningen och som funderade på hur man skulle hantera detta ska ha en eloge. Detta har också påverkat det försvarsbeslut som en stor majoritet i denna kammare står bakom. Vi har sett en rätt kraftig ökning av det nationella försvaret i . är det en 80-procentig ökning. Det är den största ökningen , när var som värst. Det som är viktigt att säga är väl att det är den nationella förmågan som vi nu bygger upp, förmågan att försvara . En viktig del i detta är att värnplikten är tillbaka, att svenska unga kvinnor och män deltar i det svenska försvaret. Det är möjligt att detta behöver öka. Jag tror att den största utmaning som vi har framför oss handlar om att lösa personalproblemen i det nationella försvaret. Det handlar om personalutmaningarna. Jag tror inte att vi kommer att kunna ha hur många officerare och anställda som helst. Vi behöver ha värnpliktiga som hjälper till. Jag tror att det är viktigt för försvarsviljan och förståelsen när det gäller varför vi ska försvara och svenska demokratiska fri- och rättigheter. Jag kan fortsätta att räkna upp saker. Vi startar fem nya regementen. Vi startar en flygflottilj. Men jag tror att det viktiga är att säga att vi bygger nationell förmåga för att kunna försvara landet. Tyvärr måste vi göra det, men det är det som är det viktiga. Flera har varit inne på detta. Jag ska inte prata så mycket om Nato, men jag ska prata om att vi har andra samarbeten. Stabilitet, trygghet och fred bygger vi nämligen med andra länder. är den viktigaste samarbetspartner som vi har, som finns på andra sidan . Det är viktigt att vi har samarbete med våra nordiska grannländer och med våra baltiska kamrater på andra sidan . Det är ju i närområdet runt som detta är viktigt för oss – att vi skapar säkerhet och stabilitet i norra . Sedan tycker jag att man ska lägga till och men också, naturligtvis, den transatlantiska länken. förenta stater har ju den största militära förmågan. Det är viktigt att vi har ett samarbete där. Flertalet av dessa länder är Natoländer. Det betyder att vi har ett samarbete också med Nato, men vi har själva valt att stå utanför. Vi väljer själva våra samarbeten. Det är precis den signal som går till : Vi väljer själva våra samarbeten. Jag sa att den stora utmaning som vi har framför oss kanske är personalfrågan. Det handlar om att ha människor som är beredda att jobba här. Det är klart att det också innefattar det civila försvaret. Men detta betyder också att vi behöver ha materiel i Försvarsmakten som är modernt. Jag tror inte att de framtida konflikterna kommer att se ut riktigt som de gjorde . Jag tror att vi måste begrava . Så kommer inte konflikterna att se ut. Därför behöver vi ha en utveckling på tekniksidan. Vi måste se över Försvarsmaktens materiella behov. Jag delar flera ledamöters syn – att det måste bli bättre när det gäller leveranssäkerhet, kostnadskontroll och sådana saker. Men jag tror inte att vi ska säga att vi inte ska utveckla produkter i . Vi är duktiga på det. Jag tror också att det är viktigt i ett läge med en ökad konfliktnivå att vi till viss del har denna kompetens inom landet. Det betyder att vi behöver satsa mer på forskning och utveckling och att vi även behöver göra det i tider av fred, så att säga, när vi inte har ett stort konflikthot omkring oss. Regeringen har tagit fram en strategi för en långsiktig materielförsörjning. Jag hoppas att man tittar på detta. Det handlar om att lösa exportfrågor och om exportstöd och sådana saker. Jag tror också att det är viktigt för att den svenska militära förmågan ska öka. Avslutningsvis, fru talman, skulle jag vilja säga att jag tror att en nationell säkerhetsstrategi är viktig. har jag pratat om de militära hoten och de militära utmaningarna. Det var statsminister första regering som presenterade den nationella säkerhetsstrategin – var det 2014 eller 2015? Där pratade man om fler saker än de militära hoten. Det var cybersäkerhet. Man pratade om terrorism. Vi minns alla hur det var med Islamiska staten och den typen av blandning mellan stat och terrororganisation, som vi drabbades av. Man lyfte upp den organiserade brottsligheten, som är en blandning av buspojkar och något som är organiserat på en högre nivå. Det är en utmaning för oss. Energiförsörjningen belyser man också i den nationella säkerhetsstrategin. Hur ska vi klara av den? Det är nu rätt uppenbart vad konflikten mellan och och när det gäller gasöverföring till har inneburit för oss. Det handlar om transporter, infrastruktur och hälsohotet. Pandemin har vi alla gått igenom. Det var kanske ingen som hade förstått vilka konsekvenser den skulle få. Det handlar om klimatförändringar. De folkomflyttningar vi kommer att få i världen kommer naturligtvis att påverka konfliktgraden och risken för konflikter. Jag tycker att det är oerhört viktigt att regeringen jobbar vidare med att ta fram en ny nationell säkerhetsstrategi eller utvecklar denna. Jag tycker att vi har en väldigt bra grund att stå på. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 11 (SD) replik: Jag hoppas att ledamoten lade märke till applåderna. Jag har en fråga. Förra försvarsberedningen konstaterade och skrev att regeringen bör ge Försvarsmakten och MSB i uppdrag att gemensamt göra en översyn av hur de frivilliga försvarsorganisationerna kan bidra till totalförsvaret för att utveckla frivilligverksamheten bland annat. Det handlar om nya behov, rekryteringar, utbildningar och så vidare, till exempel på de räddningsskolor som jag nämnde i mitt anförande. Vad har hänt? Hur går arbetet? Enligt mina kontakter – detta behöver inte vara korrekt – händer i stort sett ingenting. Man diskuterar lite grann, men man har svårt med målsättningarna i detta stycke. Jag önskar en kommentar till det. Sedan undrar jag: Hur ser ledamoten på civilplikt? Jag vet att det är en del som krigsplaceras. Men jag undrar över en civilplikt överlag. Det är den andra delen. Alla vet att har kämpat för tvåprocentsmålet till 2030. Det kan man läsa även 2014, om man tycker att det är spännande. är flera partier med på detta. Hur ser Socialdemokraterna och ledamoten på att man tydligt lägger fast ett sådant mål? 12 (S) replik: Tack, ledamoten, för frågorna! De rör egentligen den civila biten som är minst lika viktig om inte ännu viktigare. Det är klart att det av flera skäl är viktigt att ha en civil förmåga och ett starkt civilförsvar. Det är viktigt, eftersom det minsta man kan begära av ett samhälle är att vi kan ta ansvar för våra medborgare vid en konflikt eller annan kris som uppstår. För att vi ska ha en förmåga att försvara oss själva i situationer av konflikt är det viktigt att det finns en förståelse och att man känner att det fungerar, annars kommer man nog inte att delta i det över huvud taget. Där tror jag att de frivilliga organisationerna och försvarsorganisationerna är oerhört viktiga. Där skapas en miljö för att kunna göra insatser. Dessa finns runt om i vårt land, och med tanke på omvärldssituationen ser vi nu hur man träffas och planerar. Jag pratade om hemvärnet, vilket kanske inte är frivilligt på det sättet, och hur man möter de här olika sakerna och vad man kan göra. Jag är en vän av värnplikten. När det gäller civilplikten har vi sagt att vi inte riktigt är framme . Men det är klart att det säkert kan komma en möjlighet när vi måste utnyttja även detta. Det finns ju utredningar som rullar kring den civila biten och hur det ska se ut. Dem får man titta på. För att säga något lite kort om ekonomin är jag ingen vän av att vi ska säga av bnp på det sättet, utan det viktiga är att vi funderar på vad vi behöver för att kunna försvara våra gränser och upprätthålla det här samhället. Då får det kosta vad det kostar. Där någonstans måste vi sätta det. 13 (SD) replik: Tack – så länge! De här är liksom ett mål att förhålla sig till, och vi knyter det till Värnkraft, som vi skrev under. När vi räknar på den och de delar som ska införas, där Försvarsmakten var med, blir det ganska bra , och vi har också sagt att vi kan gå över detta efter 2030. Men utifrån Värnkraft landar vi på de här beloppen, så det är inte bara taget ur luften. Det är bra att ha ett mål att förhålla sig till. Det målet kan ändras efter hand och bli 2 ½ procent. Det vet vi inte. Men Värnkraft kräver de här pengarna. Om civilplikten fick jag svar. Delar ledamoten synen att har satt sig självt i och befinner sig i ett mycket, mycket allvarligt läge? Vi har en livsmedelsförsörjning som går ned i stället för upp. Vi har lantbrukare som lägger ned sin verksamhet. Enligt LRF har det blivit över 5 miljarder dyrare att vara lantbrukare, sett över landet. Det här är jätteallvarliga problem. Jag tycker att de flesta koncentrerar sig på försvaret. Försvaret har pengar. De bygger sitt, och vi vill gärna tillföra mer pengar där. Men de har ordning och reda på det här, och sedan får Försvarsberedningen konstatera vilka pengar de behöver för att verkställa omedelbara åtgärder. Detta är jag alltså inte särskilt orolig för i förhållande till att folk dör i sjukvårdsköer, inte får plats och får ligga på golvet på sjukhusen, att drivmedelspriserna rusar och företag lägger ned. Det oroar mig betydligt mer just . 14 (S) replik: Om jag återgår till 2-procentsmålet tror jag att man måste fundera på vad det är vi vill göra och vad det kommer att kosta. Jag tror inte att man ska sätta upp ett mål på det sättet. Om jag inte minns min historiebok fel låg vi under det dagar på 4, . Det kanske är där vi ska ligga, vad vet jag? Jag tror att det är viktigt att titta på vilka behov vi har och hur ekonomin ser ut, och sedan behöver vi lägga de resurserna. Kan vi få så mycket samsyn som möjligt i det här är det bra. Det kan också vara så att ekonomin kraschar, och hux flux blir det som i de sydeuropeiska länderna att vi lägger på Försvarsmakten. Det där greppet funkar alltså inte riktigt, utan jag tror att det är viktigt att vi funderar på vilken förmåga vi behöver och hur vi kan finansiera den på ett klokt och långsiktigt sätt. Försörjningstryggheten är en del av det civila försvaret. Ja – det är katastrof. Det är ännu sämre på den sidan än vad det är på den militära. har vi ju från regeringens sida försökt att bygga upp detta igen. Mitt parti och de flesta partier är skyldiga till den nedrustning som gjordes.