prot · H90957 · 2022-01-21 00:00:00 — Vad gäller avvikelser mellan nationella prov och betyg hänvisar skolministern till det lokala ansvaret och till ett uppdrag till Skolinspektionen. Jag ställer mig dock tveksam till om detta räcker. Jag vill därför fråga ministern om hon är beredd att överväga ytterligare krav på skarpare koppling mellan nationella prov och betygsättning på skolnivå för att komma åt det här problemet. 31 Statsrådet (S): Jag håller med : Det här räcker inte. Det är därför vi nu genomför ett förtydligande av läroplanen så att lärare och elever faktiskt vet vad det är man ska betygsätta på och så att eleverna vet vad de ska kunna. Den här läroplanen, som Alliansen införde 2011, är flummig och svår att förstå. Därför vill vi tydliggöra vad det är eleverna ska kunna. Det är en grundläggande förutsättning för att man ska kunna sätta rättvisa betyg. Jag som socialdemokrat och representant för den socialdemokratiska regeringen är också tydlig när det gäller marknadsskolan. I marknadsskolan är eleverna kunder, föräldrarna är kundernas advokater och lärare har blivit servicepersonal. Är det så att läraren inte sätter det betyg som gör kunden nöjd – kunden har alltid rätt – byter man skola. Man är en bricka i ett stort spel, och skolor använder betygsättning som marknadsföring för att konkurrera med andra skolor. Det finns ibland tysta pakter när det gäller vissa betyg och vissa skolor i ämnen där det inte finns nationella prov. Jag tror att vi, precis som påpekade här, måste se det här i en bredare kontext och ha tydlighet i vad som gäller och nationella prov som rättas externt. Vi ska ha en läroplan som är tydlig och klar när det gäller vad man ska kunna. Vi ska komma ihåg att betygen ska spegla kunskaper och göra så att eleven förstår var den kan bli bättre. Men betygen ska också spegla vad mer skolan ska kunna göra. behöver vi diskutera hur betygen bättre kan spegla elevernas kunskaper här och samt hur skolan kan stötta dem att bli kunnigare. En elitidrottsman eller elitidrottskvinna som är på topp i sitt gebit får ett F i betyg om personen missar en liten del. Vi har ett hårt betygssystem som kanske inte gynnar alla elever. Vi ska aldrig sänka kraven – jag tror att och jag är överens om att vi aldrig kan göra det. Däremot kan vi vara tydligare med ett betygssystem som bättre speglar vad eleverna kan, som är lättare för lärare att sätta betyg med och som är lättare att följa upp. Det är därför jag nu genomför de reformer jag gör och även skapar väldigt mycket arbete för när det gäller att fatta beslut i den här riktningen. handlar det om att ta kontrollen över välfärden, så att inte alla kan se skolan som en marknadsplats där det gäller att man har jippon. Fokus ska vara på att elever ska lära sig – inget annat. 32 (M): Det är onekligen intressant att skolministern vill få varje diskussion om svensk skola att handla om att av grundskoleelever går i fristående skolor som drivs av aktiebolag. I 104 av landets kommuner finns det inga fristående grundskolor. Är det så, skolministern, att det inte finns några problem i dessa kommuner, där det skolministern beskriver som en skolmarknad inte existerar? Det är onekligen intressant att skolministern fastnar vid och koncentrerar sig så mycket på den frågan. För oss moderater är elevers och föräldrars rätt att välja skola en central princip. Men verklig valfrihet kräver också att det finns alternativ att välja mellan. Här spelar även de skolor som drivs av aktiebolag en viktig roll för att bidra till att utveckla skolan lokalt och för att bidra till mångfald. Även om de skolkoncerner som skolministern ofta pratar om är stora nationellt är de små lokalt. De bidrar till mångfalden lokalt. Jag kan ta ett exempel från min hemkommun , där det finns ungefär 16 000 elever i årskurs 1–9. Där går 730 elever i Internationella Engelska Skolan. Drygt 500 elever går i Kunskapsskolan. Dessa aktörer är små lokalt, och de bidrar till mångfalden. Det är fascinerande att skolministern fastnar så mycket i den frågan. Åter till interpellationen och det som vi egentligen skulle diskutera. En annan aspekt av den bristande likvärdigheten i betygsättningen är att den också förminskar skillnaden i kunskaper hos elever i olika skolor. släppte en rapport som konstaterade att betygsättningen i i hög grad är relativ. Chansen att få ett högre betyg än vad som motiveras av det man presterar på det nationella provet är större i en lågpresterande skola än i en högpresterande skola därför att betygsättningen blir relativ. En del av det svar som skolministern gav här handlade om utveckling av läroplaner. Det finns absolut behov av detta och av att dra lärdom av de erfarenhet vi har av nuvarande läroplaner. Jag tror dock att det är naivt att tro att utvecklingen av läroplaner i sig kommer att öka likvärdigheten mellan olika skolor. Detta kommer att göra det lättare för lärare att sätta betyg, och det kommer att vara lättare för elever att förstå vilka betyg de ska få om läroplanerna blir tydliga. Men jag tror att det är naivt att tro att vi kan få så tydliga läroplaner och kursplaner att det väsentligt ökar likvärdigheten mellan skolor, för det kommer alltid att finnas ett stort tolkningsutrymme. Jag frågade i interpellationen om skolministern är beredd att överväga sanktioner gentemot skolor som systematiskt brister i sin betygsättning. Skolministern berörde inte det här i sitt svar, och jag skulle därför vilja se att hon utvecklar det något i den kommande debatten. 33 Statsrådet (S): Jag börjar med frågan om sanktioner. Som jag sa i mitt svar: När vi får Skolinspektionens rapport kommer vi att se om vi behöver vidta åtgärder på området. Vi behöver underlag; vi kan inte gissa. Apropå ”varje diskussion” och om det inte finns några problem vill jag säga: Jo, det finns problem, och det är väl viktigt att vi pratar om dem. Skolor som behöver tävla på en marknad sätter andra betyg än de som inte gör det. Vi ser att vinstdrivande fristående skolor har högre betyg – större diskrepans – än de icke vinstdrivande fristående skolorna. Jag är för fristående skolor. Jag är för alternativen. Jag är till och med för ett rättvist skolval där alla kan välja och där alla kan välja på samma villkor. Det tycker jag är mycket viktigt, för jag vill ha väldigt många fristående skolor. Jag vill ha ett rättvist skolvalssystem, fru talman, men precis som var inne på handlar det om att vi måste ha tydlighet i vad det är som gäller. införde man en läroplan som varken lärare eller elever förstår. Jag hade en kollega i – en student. Jag frågade studenten: du vad du ska kunna? Då log han, fru talman. Han tittade på mig och sa: Jag vet, men mina klasskamrater vet inte. Det var en väldigt klok man. Det är så det har sett ut . Detta gör det väldigt svårt. Är det så att det är väl gjort, eller är det relativt väl gjort? Det här är svårt. Betygsättningen har blivit flummig och svår, och den är svår för eleverna att förstå. Detta är en grundläggande del i att motverka betygsinflation. Vi ska veta vad det är, hur kunskapen ser ut och så vidare. Detta är inte någonting man kan hitta på i sin kammare. Det ska inte vara en del i marknadsföringen av en skola för att locka fler elever. Detta tycker jag är väldigt viktigt, och jag är beredd att gå vidare med dessa reformer. Skolvalssystemet ska vi se över. Fler ska kunna välja skola. Vi ska ha fristående skolor och så vidare. Men betygen, kvaliteten och fokus på eleverna ska vi aldrig ta bort. Därför blir frågan vad pengarna ska gå till – är det till elevernas kunskapsutveckling eller inte? Vi genomför väldigt många reformer på det här området för att bättre kunna säkerställa trygg betygsättning. Detta är faktiskt grundläggande för både lärare och elever, för betygen ger tillträde till högskolan. Det är sorgligt att höra att högskolan uppger att vissa skolor – de kan nästan peka ut vissa skolformer – faktiskt ger för höga betyg och att eleverna inte riktigt lever upp till de krav som högskolan har. Även detta måste vi jobba med. Alla dessa saker hänger ihop, och det är ett pussel. Det handlar om tydlighet, inte bara i styrning och ledning av svensk skola utan också när det gäller vad som ska undervisas om och hur det ska ske i klassrummet. Där måste vi ha tillit till lärarna i deras profession. De ska inte påverkas av yttre faktorer, som rektorers önskemål att deras betyg ska bli en del i en marknadsföring. 34 (M): Som jag konstaterade i mitt inledande anförande: I 28 av landets kommuner fick av eleverna i den kommunala huvudmannens egna skolor högre matematikbetyg än vad de presterade i de nationella proven. Trots det vill skolministern göra den här frågan till en fråga om friskolor. Vi vet att det finns en viss skillnad i betygsättning mellan driftsformer, men den är förhållandevis liten och ger ett förhållandevis litet förklaringsvärde. Vad det handlar om är att vi måste få en övergripande struktur där staten tar ansvar för hur vi kan följa upp och se till att alla huvudmän och alla skolor har en likvärdig och kvalitativt sett bra betygsättning. Här hade jag förväntat mig mer. Vi hade en diskussion som påbörjades redan under alliansregeringens sista år. Det finns tillkännagivanden om att stärka kvaliteten i exempelvis de nationella proven. Diskussionen har varit levande. Att det har tagit så för regeringen att komma fram med någonting känns fascinerande. Det är väldigt tveksamt om de åtgärder som skolministern redovisat här kommer att leda till de önskade resultaten. Det kommer att krävas ytterligare åtgärder. Med det vill jag tacka skolministern för debatten. 35 Statsrådet (S): Kommunala huvudmän har också stor skillnad i betygsättning. Vi har stor skillnad mellan fristående aktörer och mellan olika driftsformer där. Det här måste vi arbeta med. Grundläggande är att vi har gett myndigheter i uppdrag att kontrollera och ge tydliga instruktioner och att vi har styrdokument som tydligt indikerar vad det är man ska betygsätta och för vad. Vi kan inte ha en flummig läroplan som indikerar vad en stor yrkesgrupp ska använda i sin undervisning och betygsättning. Därför är det här steg framåt. De nationella proven ska rättas externt och ska automatiseras. Det här är viktiga reformer. Vi kan inte hasta fram dem. Därför tar de tid. Det ska ske i samklang med professionerna. ”Vad är kunskap?” är en fråga för den pedagogiska professionen. Därför måste vi involvera flera parter i det här. Vi ska inte hasta fram saker. Det har man gjort tidigare, och vi betalar priset för det . Sedan vill jag säga att det är lite sorgligt med synen på lärarens roll, hur den påverkas, hur betygen används i skolvalet och så vidare. Det gäller framför allt skolvalssystem där alla elever inte kan välja på lika villkor. Jag vill tacka för interpellationsdebatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:194 om ett ökat småhusbyggande 36 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag avser att göra för att byggandet av småhus ska öka. Jag vill inledningsvis framhålla att det är glädjande att utbudet av bostäder nu ökar. senaste byggbehovsberäkningar visar att det fram behöver färdigställas cirka 60 000 bostäder . Det investeringsstöd till hyresbostäder och bostäder för studerande som har avskaffats på , och initiativ har fram till beviljats för närmare 50 800 bostäder. Det stora intresset för investeringsstödet tyder på att byggherrarna bedömer att det fortsatt finns ett behov av – och möjligheter att långsiktigt hyra ut – hyresbostäder med relativt sett lägre hyra. Att detta fungerande stöd nu avskaffas beräknas få konsekvenser i form av färre nya hyresbostäder och bostäder för studerande i landet framöver. Regeringen har arbetat på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggande. Bland annat har regeringen lämnat en proposition om privat initiativrätt. Ändringarna trädde i kraft efter att antagit förslaget. Regeringen har även uppdragit åt flera myndigheter att göra en översyn av sina anspråk på områden av riksintresse. Denna översyn syftar till en kraftig minskning av såväl antalet riksintresseanspråk som den samlade areella utbredningen av dessa områden. Regeringen har vidare tillsatt en utredning med uppdraget att utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Utredningen ska bland annat föreslå hur ett statligt startlån för förstagångsköpare bör utformas. De åtgärder som utredningen ska titta på syftar till att underlätta inträdet på marknaden för ägda bostäder. Det så kallade kommunala planmonopolet innebär att det primärt är kommunerna som bestämmer vilken mark som får bebyggas och hur bebyggelsen får utformas. Därmed är det även kommunen som bestämmer om ett visst område får bebyggas med flerbostadshus eller med småhus. Det är prioriterat för regeringen att upprätthålla den höga byggtakten, likaså att människor ska ha råd att bo i det som byggs. Möjligheten att tillgodose behovet av småhus är viktig och något som regeringen följer mycket noga. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 37 (M): Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen. Bakgrunden till interpellationen är det faktum att det i vissa områden, däribland , finns ett överskott av hyresrätter. är det så att folk vill äga sin bostad och därför efterfrågar bostadsrätter, villor eller tomter att bygga en villa på. En fungerande bostadsmarknad är en förutsättning för individers möjligheter att forma sina egna liv. är det långt ifrån en självklarhet. Den svenska bostadsmarknaden är i grunden dysfunktionell. I stället för att erbjuda möjligheter hämmar den såväl individer som samhällsekonomin i stort. Företag får svårare att anställa och tillväxten hålls tillbaka, som trångboddheten och de sociala problemen ökar. Den svenska bostadsmarknaden präglas för lite av marknad och i stället av i vissa fall långa köer till hyresrätter, höga krav för att få köpa en bostad och krångliga regler för att få bygga. När genomförde en bostadsmarknadsenkät anförde kommunerna främst tre stora hinder för bostadsbyggande: höga produktionskostnader, brist på detaljplaner för attraktiv mark och svårigheter för privatpersoner att få lån. Då borde ju svaret bli att föreslå åtgärder som sänker produktionskostnader, ta bort onödiga byggregler och byråkrati i planprocesserna och underlätta för standardlösningar som sänker kostnader och ökar konkurrensen. Kanske borde man också ta upp en diskussion kring hur vi kan sänka trösklarna för nya på bostadsmarknaden. Statsrådet pekar på en utredning som ska titta närmare på den frågan. Vi moderater ser att många unga som ska in på bostadsmarknaden har betydande problem att etablera sig på bostadsmarknaden då lågräntemiljön drivit upp prisnivåerna. I budgetpropositionerna –2018 anvisade regeringen ekonomiskt stöd till byggande. verkade sedan för borttagande av detta. Någon effektredovisning har väl regeringen egentligen inte kunnat prestera gällande detta ekonomiska stöd. Vi vet inte om skattepengarna gjort någon som helst nytta. Sannolikt hade de bostäderna byggts i alla fall. Byggindustrier menar att de bostäder som byggts med hjälp av subventionerna skulle ha byggts ändå. I stället har skattepengarna gått rakt ned i fickorna på byggbolag. Är det rätt hantering av skattemedel? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att öka byggandet av egnahem? Kommer statsrådet att ta initiativ till att regler som hämmar ökat byggande av egnahem tas bort och öka tillgången till byggklar mark? 38 Statsrådet (S): Jag tackar för hans engagemang i frågan. Regeringen tycker att det är bra att det byggs fler flerbostadshus men också att det är bra om det byggs fler småhus. För att återkomma till något jag sa redan i mitt inledande svar visar det stora intresset för investeringsstödet att byggherrarna bedömer att det fortsatt finns ett behov och en långsiktig möjlighet att hyra ut hyresbostäder med lägre hyra. SCB:s statistik över antalet lediga lägenheter i beståndet indikerar inte heller att antalet hyreslägenheter som står tomma ligger på ovanligt höga nivåer, inte ens i , som interpellanten hänvisar till. Men en sak är säker. Under tid vid makten byggdes det konsekvent för lite. Det totala bostadsunderskottet ökade de satt vid makten. Denna utveckling har vi vänt, och vi bygger bort bostadsbristen. har underskottet börjat vända nedåt, och vi betar av bostadsskuld. bedömer att byggtakten ökade med då 66 000 bostäder påbörjades. färdigställs cirka 61 000 bostäder, vilket är den högsta nivån . Det i grunden viktigaste för att lösa bostadsbristen är att vi klarar av att hålla uppe denna historiskt höga byggtakt. Men det kommer att bli svårare när avskaffat det investeringsstöd som bidragit till att tusentals bostäder med lägre hyror byggts. Låt mig också påpeka att bostadsmarknaden är dynamisk. Om fler hyreslägenheter blir tillgängliga genom en aktiv bostadspolitik påverkar det också utbudet i det ägda beståndet. Behovet av bostad skiftar ju också genom livet. Studenter efterfrågar i allmänhet en studentbostad, och unga som ska flytta hemifrån söker ofta en hyresrätt. Om mamma och pappa inte kan betala kontantinsatsen kan man behöva spara ett tag alldeles oavsett vilken boendeform man önskar. Kanske vill man flytta till just en billig hyresrätt och på det sättet skapa möjlighet för en ung familj att ta över villan. Allt detta kommer att bli svårare när har slopat investeringsstödet. Med detta sagt är det riktigt som påpekar att många som har etablerat sig på arbetsmarknaden och börjat bilda familj vill flytta till småhus. Jag gjorde det själv när vi fick vårt andra barn. är det svårt för förstagångsköpare med vanliga inkomster och utan rika föräldrar att ta sig in på den köpta bostadsmarknaden. I grunden har amorteringskraven fungerat väl och bidragit till att utöka hushållens motståndskraft, men precis som ledamoten påpekar har vi en situation där låga räntor, bostadsbrist, höga byggkostnader och en hög efterfrågan har bidragit till att bostadspriserna har ökat snabbare än hushållens inkomster. Detta har gjort det svårare för förstagångsköpare att komma in på den köpta bostadsmarknaden. Det är just mot denna bakgrund som regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna ett förslag på hur vi kan underlätta för just förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Utredningen kommer att presenteras , och regeringen ser fram emot att ta del av resultatet. 39 (M): Statsrådet sa att det byggs väldigt många nya bostäder och att utvecklingen går åt rätt håll. har byggstödet tagits bort. Det talar emot statsrådets argumentation för att stödet behövs. av bostadsbeståndet utgörs av småhus, vilket innebär att ungefär halva befolkningen bor i småhus eftersom hushållsstorleken är större. Med småhus menas fristående villor, radhus och kedjehus. Inom EU utgör småhus av nyproduktionen medan motsvarande siffra i landar så lågt som . En sammanvägd bedömning av olika undersökningar som gjorts pekar på att så mycket som av den svenska befolkningen helst vill bo i småhus. Den största undersökningen genomfördes av 2014, och därefter har flera andra följt, två . Samtliga bekräftar bilden av att småhus är det klart mest populära boendealternativet. Till följd av coronapandemin har dessutom intresset för småhusboende ökat markant, vilket bland annat märkts i stora prisuppgångar. Den svenska byråkratin kring planprocesser gör att hanteringen av framtagandet av villatomter kan bli utdragen. Överklagandeprocesserna i detaljplaneframtagandet är tidskrävande och försenar ambitionen att snabbt ta fram nya områden för exploatering för egnahem. Hyresrätter har sina fördelar. De erbjuder ett boende utan kontantinsats, vilket kan vara bra när unga ska lämna hemmet för att studera , inte sällan på annan plats än föräldrahemmet, och människor som fått jobb eller förändrad livssituation och snabbt behöver en ny bostad slipper ta lån för att lösa det omedelbara bostadsbehovet. Men vi ser även stora nackdelar med hyresrätterna. Avståndet mellan hyrestagaren och bostadsbolaget upplevs i vissa delar stort då möjligheten att påverka sin boendesituation kan vara liten. Inte sällan placerar personer med psykiska problem eller missbruksproblem i sådana bostäder, vilket skapar problem för de kringboende. Vidare är arbetslösa på försörjningsstöd överrepresenterade i områden med hyresrätter, och trångboddhet förekommer med barnrika familjer i små lägenheter, vilket skapar problem för barn och ungdomar att sköta sina skolarbeten hemma. Varför bygga fler hyreslägenheter när människor vill äga sin bostad och det skapas sociala problem i hyresbeståndet? Ägandet skapar ansvarstagande och engagemang i området. Kommer statsrådet att ta initiativ för att underlätta omvandlingen av hyresrätter till bostadsrätter eller ägarbostäder? 40 Statsrådet (S): Det är riktigt att vi ännu inte ser de fulla konsekvenserna av att slopade investeringsstödet. Man hade ju möjlighet att söka ända fram , och de ansökningar som kom in kommer att beviljas. Än så länge kan vi bara spåra framtida konsekvenser genom alla de kommunalråd som redan berättar om byggprojekt som har stoppats och som riskerar att inte bli av. Vi kan konstatera att även småhusproduktionen har ökat vid makten, dock mer blygsamt. Antalet färdigställda småhus har ökat från cirka 8 000 till mellan 10 000 och 12 000 . Det är en ökning med 25–. Som jag sa i mitt inledningsanförande har regeringen också arbetat på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet. Bland annat har regeringen lagt fram en proposition om privat initiativrätt. Låt mig också nämna två initiativ som vi har tagit sedan jag tillträdde för . Ska det, som vi är överens om, byggas fler småhus, där människor får möjlighet att kliva ut och känna gräset mellan tårna , måste det fram fler villatomter. För att få fram fler tomter krävs byggbar mark. Därför har och i sina regleringsbrev fått i uppdrag att ompröva om de riksintressen för kulturmiljövård och naturvård som länsstyrelserna har identifierat har brister avseende aktualitet och utbredning. Uppdragen kommer att redovisas , och jag kommer att följa myndigheternas arbete noga. Vidare skiljer sig behoven av olika bostadsformer åt mellan olika kommuner i landet. Vi har därför precis för föreslagit ändringar i bostadsförsörjningslagen för att den analys som ligger till grund för uppgifterna i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjning ska få en tydligare inriktning mot bostadsbristen i den aktuella kommunen. Det kan behövas fler hyresrätter i men fler villor i . Jag kan försäkra om att regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att bygga bort bostadsbristen. Det ska byggas bostäder som vanligt folk kan efterfråga, och de ska byggas i hela landet. Frågan är vad vill. På hemsida sammanfattas bostadspolitiken i tre punkter. För det första vill man öka bostadsbyggandet. Det är, som jag har sagt, även min första prioritet, men till skillnad från och har jag inte avvecklat det stöd som faktiskt fanns. Tvärtom har vi vänt utvecklingen och har en historiskt hög byggtakt. För det andra säger man sig vilja göra det enklare att köpa en bostad. Precis detta har vi en utredning som tittar på och som kommer att vara klar . För det tredje vill man göra det enklare att hyra en bostad. Tyvärr handlar detta inte om hyresrätten utan om hur det ska bli enklare att hyra ut i andra hand, vilket enligt alla enkäter och undersökningar som det hänvisas till är den form av boende som efterfrågas allra minst av människor. En anledning till att ingen efterfrågar denna boendeform är kanske att en person som hyr en privatägd bostad i andra hand i många avseenden har en svag ställning. När regeringen försökte åtgärda det genom att öka tryggheten för dem som hyr en bostad av en privatperson stoppade förslaget.