prot · H90970 · 2022-02-22 00:00:00 — Jag kan alltså konstatera att regelverket innebär att frågor om etikprövning prövas av flera olika instanser. Det fria kunskapssökandet och den fria kunskapsspridningen ska alltid utövas inom de rättsliga ramar som finns. Även om forskningen har en lagstadgad frihet gäller vissa begränsningar. En sådan begränsning är att de människor som medverkar i forskning ska skyddas. Vidare ska det okränkbara människovärdet alltid respekteras. I detta sammanhang fyller etikprövning, som regleras genom etikprövningslagen, en viktig funktion. 38 BORIANA (M): Jag tackar ministern för svaret. Jag uppfattade dock inte att ministern svarade på de två konkreta frågor jag ställt i min interpellation, nämligen om ministern avser att initiera en utvärdering beträffande hur etikprövningslagen tillämpas – ja eller nej – samt vilka åtgärder ministern avser att vidta för att säkerställa att forskning kan bedrivas även inom områden som anses kontroversiella, till exempel invandrares överrepresentation i våldtäktsstatistiken. Ministern återkommer i sitt svar till att syftet med etikprövningslagen är att skydda den enskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning. Det är vi helt eniga om. Det vi debatterar är om det är rimligt att pseudonymiserade studier kan likställas med studier på människor och om etikprövningslagen är avsedd att användas som ett vapen mot forskning som inte faller de styrande i smaken. I en pseudonymiserad studie kan ingen identifiera de människor som ingår i studien, varken människorna själva, forskarna eller någon annan. Forskarna har endast tillgång till en kodnyckel som de kan lämna in till för att få ett anonymiserat underlag. Det är djupt ohederligt att påstå att registerforskning med helt anonyma data skulle vara att forska på människor eller kränka någons personliga integritet. Dessa uppgifter kan aldrig kopplas till någon enskild person. I sitt svar resonerar ministern kring att forska på människor utan etikprövningstillstånd. I fallet som ministern inte vill kommentera har den ansvariga forskaren alla tänkbara etikprövningstillstånd. Dessutom har hon inte forskat på människor utan på statistik. Hon har tillstånd från , som har gjort en etikprövning. En extern etikkonsult har anlitats och har rapporterat att allt är i sin ordning. Den ansvariga forskaren har som studien pågick ansökt om och beviljats ett antal ändringar i tillståndet, helt enligt gällande regelverk. Den ansvariga forskaren har hundratals publicerade vetenskapliga artiklar. Hon är faktiskt den mest citerade medicinforskaren vid . Hon är läkare, professor och verksamhetschef. Kan ministern föreställa sig vilket stigma det är för en läkare att bli anklagad för att vara oetisk och bli åtalad för det? Det är minst sagt bedrövligt att forskarens namn ska dras i smutsen av en av regeringen utsedd nämnd, . Tycker ministern att har agerat i enlighet med lagens intentioner? 39 Utbildningsminister (S): Som jag inledningsvis sa kan jag inte kommentera enskilda fall. Jag kan konstatera att Boriana använder av sin repliktid till att i detalj diskutera ett enskilt fall. Enligt vad hon alldeles sa anser Boriana att den här interpellationen handlar om ifall det är rimligt att forskning på människor kan likställas med att använda registerdata och om denna reglering är avsedd att användas som ett vapen. Jag överlåter till den som lyssnar på den här debatten att själv bedöma om Boriana Åbergs diskussion handlar om de frågor som Boriana ställer i interpellationen eller om Boriana använder tiden till att diskutera just ett enskilt fall. Jag kan konstatera att vi har en lagstiftning om etikprövning. Ett av skälen till att vi har denna lagstiftning om etikprövning, herr talman, är att forskningsfrågor ska få ställas – också, herr talman, i kontroversiella frågor. För att skydda det och säkerställa att forskningen verkligen kan gå in på fält som enligt forskarens bedömning behöver beforskas har vi en etikprövning för att detta ska ske inom lagens råmärken. För att detta ska hanteras på ett klokt sätt har vi en etikprövningsnämnd. Denna etikprövningsnämnds verksamhet granskas av de rättsvårdande myndigheter som granskar våra myndigheter. Besluten kan överklagas, och det finns också ett regelverk som handlar om tillsyn. Eftersom jag inte kan ge mig in i en diskussion om det enskilda fallet, herr talman, stannar jag där. 40 BORIANA (M): Jag uppfattade att ministern anser att helt i enlighet med lagens intentioner. Jag är väldigt kluven när jag hör detta, för det finns väldigt många experter som anser att så inte är fallet. De anser till och med att en forskningsetisk katastrof – en forskningsetisk katastrof, herr talman! för etikprövning fortsätter sin framfart som kommer det att påverka svensk forskning mycket negativt och också skada svensk forsknings anseende utomlands. Fallet med Lundaforskaren är nämligen inte det enda exemplet. Det finns flera. Två professorer i genomförde provtagning för covidantikroppar hos en grupp vänner och bekanta genom vanligt fingersticksprov. professorerna till åklagare för att blodprovstagning utgör ett fysiskt ingrepp och bara kan utföras om det har godkänts vid etikprövning. Detta skedde under en pandemi då det var mycket angeläget att få fram information så fort som möjligt – dock inte enligt , som ansåg att fingersticksproven äventyrade enskilda människors hälsa och respekten för människovärdet. , herr talman, kunde de riksdagsledamöter som så ville genomgå covidantikroppstest genom samma metod här i . Jag är säker på att ingen av dessa lagstiftare uppfattade det frivilliga sticket i fingret som något oetiskt, ännu mindre som brist på respekt för människovärdet. Det är uppenbart att juridiken i det här fallet har tagit strypgrepp på etiken. I skrev tre mycket meriterade etikexperter att etikprövningen har skiftat fokus från skyddet av enskilda patienter och undersökningspersoner till att bli en byråkratisk process där juridisk och formalistisk tolkning av lagtexten har kommit i förgrunden. Jag tycker att ministern borde lyssna på dessa experter och se till att etikprövningssystemet ses över. Det är oacceptabelt om svensk forskning ska styras av byråkrater som tolkar lagen på fel sätt. Faran är uppenbar att det, när forskare som har följt reglerna anmäls till åklagare, kommer att vara få som vågar starta eller delta i forskningsprojekt av rädsla för att utsättas för repressalier. 41 Utbildningsminister (S): Om jag i det förra inlägget kunde konstatera att Boriana använde en stor del av sin talartid till att diskutera ett enskilt fall kan jag nu konstatera att Boriana utvidgar sin diskussion till att avse fler enskilda fall. Boriana tar sig också rätten att själv bestämma vad som bör anses vara ingrepp eftersom Boriana verkar anse att om riksdagsledamöter underkastar sig olika former av provtagning skulle det på något vis påverka hur lagstiftning ska tolkas. har beslutat om en etikprövningslag. Den etikprövningslagen har vissa kriterier, vissa nedskrivna förutsättningar. När har stiftat en lag ligger det i det svenska systemet, vår svenska modell, att det är myndigheter som tillämpar lagen, i det här fallet . Myndigheterna har ett självständigt ansvar att tillämpa lagen på det sätt som vår juridiska tradition bjuder. Om det skulle vara så att det blir felaktiga beslut finns det en rättsordning som möjliggör överklagande och där en överordnad instans kan rätta till ett eventuellt felaktigt beslut. Det är också så att det i den mån som de här myndigheterna anmäler saker till åtal sker en självständig åtalsprövning inom ramen för vårt åklagarsystem. Också den åtalsprövningen kan bli föremål för överprövning och bli föremål för en domstolsförhandling. Det är så vi hanterar lagstiftning i . Vi ser till att det är myndigheter och domstolar som beslutar i enlighet med de produkter som har tagit fram. Vill man från sida ändra på detta råder jag Boriana att skriva en motion i ärendet – inte att ägna interpellationstid till att i detalj diskutera svåra juridiska ställningstaganden. 42 BORIANA (M): Jag vill säga att flera enskilda fall utgör ett mönster. Och bakom varje lag finns en intention – i det här fallet att forskning ska bedrivas enligt etiska former men att man inte ska förfölja forskare som har uppfyllt alla regler och har alla möjliga tillstånd. När det gäller möjligheten att överklaga anmälan från åklagare går det inte. Det är domstolen som är sista instans. Det är tråkigt att man låter detta prövas på det sättet, inte för att domstolarna kan klandras på något sätt, men i det fall som ministern inte vill kommentera kom anmälan till överåklagaren, och hon sa då att hon måste kolla med vad brottet exakt skulle bestå i. Vanligtvis brukar åklagare vara väldigt medvetna om vad ett brott består i. På regeringens hemsida går det att läsa ett citat av utbildningsministern som lyder: ”ska vara en fyrbåk för den fria forskningen.” Det är ett vällovligt mål att sträva efter. Men fri forskning kräver fria forskare – forskare som inte är rädda för att de fakta de får fram kan misshaga politikerna och forskare som inte riskerar åtal på grund av påhittade brott mot etiklagen när de arbetar med anonymiserade uppgifter. 43 Utbildningsminister (S): Forskningens frihet och den akademiska friheten är viktiga frågor. Vi kan inte ta dessa friheter för givna. Precis som sas ska , i när högernationalismen är på frammarsch i flera europeiska länder, vara en fyrbåk för den fria forskningen. Vi har dessvärre sett ett antal exempel på hot och hat mot enskilda forskare både i och i andra länder. Det kan inte accepteras. Men forskningens frihet innebär frihet under ansvar. Ett stort ansvar läggs på forskarna att verka för att säkra kvaliteten i forskningen, att resultaten kommer allmänheten och samhället till godo och att upprätthålla av samhället godtagna etiska och juridiska principer. Till exempel kan det gälla val av forskningsobjekt, metoder och användning av resultaten. Forskningens frihet är, som jag sa, av så stor vikt att den åtnjuter ett grundlagsskydd och ett skydd i högskolelagen. Men forskningens frihet innebär inte att högskolan eller de verksamma vid högskolan står utanför lagarna, inte heller de lagar som handlar om etikprövning och som är tillkomna av en anledning och där jag, herr talman, ser en av de viktigaste anledningarna till att vi har etikprövning i forskningen: att vi ska kunna säkerställa att man kan forska om de ämnen och använda de metoder som forskarna anser är nödvändiga. För att det ska kunna fungera måste vi ha ett etikprövningsregelverk, och det etikprövningsregelverket är förstås till för att uppfyllas. Återigen vill jag påminna om att det inte spelar någon roll hur många exempel som tas upp. Jag kommer inte att kommentera enskilda fall. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2021/22:316 om utökad tid för att starta eget företag 44 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): har frågat mig om jag tänker verka för att förslag läggs fram om att utöka tjänstledigheten för att starta eget från till . Ett av regeringens mål inom arbetslivspolitiken är att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Arbetstagares behov kan bland annat tillgodoses genom rätten att vara ledig från anställningen för att bedriva näringsverksamhet. Enligt lagen om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet har en arbetstagare rätt till sådan ledighet . Det finns dock inget hinder för att en arbetsgivare och en arbetstagare kommer överens om en längre ledighet. Regeringen ansåg vid införandet av lagen att är en väl avvägd tid som en grundrättighet efter en sammanvägning av arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen. Regeringen gör ingen annan bedömning. Regeringen har således inga planer på att ändra i lagen om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet. Regeringen arbetar aktivt för ett gott näringslivsklimat. Regeringen har bland annat genomfört ett antal åtgärder för att underlätta för den som vill starta företag. Det finns tillgång till information och rådgivning från såväl privata aktörer som offentliga, såsom och . Information och tjänster utvecklas kontinuerligt och nås bland annat via den myndighetsgemensamma portalen . har även kravet på aktiekapital i privata aktiebolag halverats till . Regeringen arbetar också kontinuerligt för att förenkla för företagare och överlämnade till skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga. Genom detta beslutade regeringen om mål för förenklingspolitiken som skapar förutsättningar för ett konkret förenklingsarbete framöver. Regeringen har vidare remitterat betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen, som bland annat innehåller ett antal förslag till konkreta förenklingar av regelverk för mikroföretagande. bereder nu förslagen. Därutöver är betänkandet Ett förbättrat trygghetssystem för företagare – enklare och mer förutsägbart nu ute på remiss. 45 (SD): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret, även om jag hade hoppats på ett mer konkret svar. Svaret handlar mest om åtgärder för ett bra företagsklimat, och det tycker vi är bra. Det ser jag inga problem med. Det var dock inte det som var tanken med min interpellation, som handlar om hur man ser på att anpassa regelverket till hur arbetsmarknaden ser ut och var framtidens jobb skapas. Det är ju ingen hemlighet att det är småföretagen som står för de jobben. när man tog beslutet om sex månaders tjänstledighet såg arbetsmarknaden helt annorlunda ut än vad den gör . Industrierna dominerade, och långt fler än hade ett riktigt jobb att gå till och inte ett subventionerat. ser vår arbetsmarknad ut som den gör, och vi behöver lyfta på varenda sten. Att då erbjuda dem som startar ett företag och längre trygghet ökar också incitamenten för att man ska lyckas, som det skapar vägar in på arbetsmarknaden för andra individer. Vi vet att morgondagens jobb finns hos småföretagen. För mig och många andra känns det därför naturligt att utveckla regelverket i den riktning som arbetsmarknaden utvecklas. Tjänstledighet från ett jobb skapar även jobb till någon annan, men när tjänstledigheten är avstår företagen oftast från att ta in någon ny. Vid tolv månaders tjänstledighet får däremot ofta en person ett vikariat, något som ofta är första steget in på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsministern får gärna förklara varför man från regeringens sida anser att regelverket fortfarande ska gälla och inte revideras trots de enorma förändringarna på arbetsmarknaden. Antalet personer som vill starta företag ökar ju enormt, och de upplever att sexmånadersgränsen är ett problem. 46 (SD): Tack för svaret, ministern! Det är ett spännande ämne. Jag håller med ministern om att det har gjorts en del saker, till exempel sänkt aktiekapital vilket jag tycker är jättebra, inte minst för att aktiebolag alltid är tryggare och säkrare än ett enskilt företag. Ministern nämner också beredningar och skrivelser som regeringen har tagit fram. Mycket av det är också bra. När det gäller den kritik som har riktats mot just förenklingsarbetet och möjligheten för fler att starta bolag har ministern naturligtvis rätt i att det är lätt att starta bolag. Problemet är att skapa lönsamhet i bolagen på lång sikt. Det är det som är själva utmaningen. Man brukar prata om att det kanske tar ett par innan företaget blir lönsamt. Om en person då inte har ett kapital att börja med krävs det mycket uppoffring, energi, kraft och långa nätter för att få det här på fötter. Vi i menar att också är i normala fall, även om det är bättre än . Vi vill gärna se att vi får fler småföretagare eftersom det är småföretagen som skapar jobb, precis som min kollega nämnde. Fyra av fem jobb skapas ju av små och medelstora företag. Åter till skrivelserna och beredningen är den kritik som har riktats mot regeringen kopplat till dessa åtgärder att det är lite för lite och att det saknas konkreta målsättningar för just det här förenklingsarbetet. Det är mer av visioner och tankar än konkreta målsättningar. Jag menar att mål är helt centralt för att uppnå det man vill uppnå. Jag tror att det var IFAU som kom med en rapport där man hade utrett vem som anställer vem på den svenska arbetsmarknaden. Det man kom fram till som var väldigt intressant var att personer som är födda i ett annat land har en högre tendens att anställa människor från andra länder. Det fanns en hel del olika teorier om varför det är så, och med tanke på att vi har en enorm långtidsarbetslöshet och väldigt många människor som står långt från arbetsmarknaden, inte minst människor som är födda utanför , menar jag att det vore ganska logiskt att förenkla för småföretagare. Att förenkla för människor att starta egna verksamheter snarare än att lägga pengar på arbetsmarknadsåtgärder som kostar väldigt mycket men ger väldigt lite tillbaka är en vinst för staten. Jag är nyfiken på att höra hur arbetsmarknadsministern resonerar kring detta. För mig är den logiken väldigt enkel, och jag tror att ministern tycker detsamma. Därför undrar jag varför man inte väljer att satsa mer på småföretagare än exempelvis på subventionerade anställningar. Det är en genuin fråga. 47 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Jag delar och uppfattning att behöver fler företag. Det ska vara lätt både att starta och driva företag i . Det är oerhört viktigt att våra företag är välmående, för det är på det sättet vi också kan skapa fler jobb. Det är så vi kan säkerställa vårt välstånd , så det är klart att det här är oerhört centrala frågor. När det gäller den konkreta frågan i interpellationen om längden på tjänstledighet för att starta eget handlar det i grunden om att göra en avvägning mellan olika intressen. Dels handlar det såklart om arbetsgivarens intresse av att kunna planera och bedriva sin verksamhet, dels handlar det om arbetstagarens intresse av att få tillräckligt med tid för att kunna starta upp sin verksamhet. Denna avvägning är svår, men vi har inte sett att det finns skäl att ändra på den tidsgränsen . Rätten gäller , men det är ingenting som hindrar att en anställd i dialog med sin chef begär att få , vilket kan beviljas om arbetsgivaren gör den bedömningen. Allt detta är förstås en avvägning, precis som mycket på svensk arbetsmarknad. Som arbetsmarknadsminister ser jag hur viktigt det är att vi har en väl fungerande arbetsmarknad där vi kan väga arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen och skapa de bästa förutsättningarna för nya jobb och fler företag som ska vara både lätta att starta och enkla att driva. 48 (SD): Min kollega tog lite udden av min replik med sitt anförande. Men det jag hänger upp mig lite på är varför regeringen inte är beredd att ens titta på att anpassa regelverket. Vi måste ju vara väldigt överens om att arbetsmarknaden absolut inte ser ut som den gjorde 1998. Då kunde man i ett brukssamhälle som det jag kommer ifrån gå ned och knacka på dörren på fabriken och få jobb om man inte ville läsa vidare. Så ser det inte ut . Vi har ett enormt utanförskap . Vi har nästan de högsta arbetslöshetssiffrorna i EU med nästan 180 000 personer som är långtidsarbetslösa. Allt färre personer med ett reguljärt arbete ska försörja fler. Det går åt fel håll i . Jag tror att vi är 10 miljoner invånare i , och ungefär 5,2 miljoner har ett reguljärt arbete. Det är helt fel utveckling. Varför ser regeringen det som ett problem att titta på detta? Det här skulle gagna alla. Det skulle framför allt öka sysselsättningen och ge dem som vill starta företag chans att göra det. Visst kan man utöka ledigheten i samråd med sin arbetsgivare, men då har man inte den trygghet som man skulle ha med ett lagstadgat förslag. Jag vill bolla detta vidare till ministern. Varför ser man så stora problem med det här? Jag vet ju att det finns falanger inom socialdemokratin som kanske är lite emot företagande. Så har det alltid varit. Och det finns samarbetspartier som inte tycker om företagande. Jag hoppas dock inte att det här är en ideologisk fråga. Jag vill gärna få svar från ministern på varför man inte så gärna vill titta på det här. Det har gått , och det ser helt annorlunda ut . 49 (SD): Det är helt uppenbart att vi delar bilden av småföretagarnas roll för tillväxten. Det är när man kopplar det till arbetslösheten och till att vara en arbetsmarknadsåtgärd som det finns en viss skillnad, så som jag uppfattar det. Varken jag, min kollega eller som helhet menar dock att man löser alla problem bara genom att förlänga möjligheten att få starta företag. Så är det naturligtvis inte, utan det här är en liten detalj i ett stort pussel. Vi menar att den ändå är en viktig del. Det är tillväxt, innovation och jobbskapande som vi vill komma åt genom det här. I det förslag som vi har lagt på bordet om de som är yrkesverksamma och vill starta en verksamhet handlar det inte bara om en förlängning av den tid som man ska ha möjlighet att vara ledig eller de förutsättningar man kan få för att starta sitt företag, utan det handlar också om ersättningen. Enligt oss ska man kunna få en ersättning som ungefär motsvarar a-kassan. Vi har också varit öppna för att se över möjligheten att ge det som ett fördelaktigt lån. Där har vi dock inte riktigt landat . Kontentan är att vi ser detta som en central arbetsmarknadsåtgärd. Man kan inte vara överens om allting. Det är väl därför vi har demokrati och ett parlament. Jag nöjer mig med ministerns svar och tackar för möjligheten att ta upp den här frågan. 50 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Jag delar bild av att arbetsmarknaden verkligen har förändrats . Det är stor skillnad mot hur det såg ut . Regeringen är givetvis beredd att se över regelverk när arbetsmarknaden förändras och när det finns behov av att göra förändringar. Ett tydligt bevis på det är de förslag som vi kommer att lägga fram på bord . Genom dem förändrar vi lagen om anställningsskydd för att öka flexibiliteten för arbetsgivarna och öka tryggheten för löntagarna. Tillsammans med detta lägger vi fram ett historiskt stort omställningspaket som kommer att ge löntagare på svensk arbetsmarknad möjligheter att ställa om under hela sitt yrkesliv. Man ska kunna studera upp till med av sin lön. Detta gör vi för att vi ser att arbetsmarknaden förändras. Det finns stora behov av att göra regelverksförändringar och att komma med nya reformer. Jag ser även att det ökar möjligheterna för löntagare på svensk arbetsmarknad att kunna pröva företagande. Man ska kunna ställa om och bli företagare eller gå en extra utbildning för att sedan starta ett eget företag. Regeringen är givetvis beredd att fortsätta utveckla arbetsmarknadspolitiken och se till att människor får möjlighet att ställa om, vidareutbilda sig och starta företag. Vi vill se fler växande företag som skapar jobb och som skapar välstånd i . 51 (SD): Jag håller med om mycket av det som arbetsmarknadsministern säger. Vi ska vända på varje sten för att skapa jobb. Och jag tycker att det hade varit en väldigt liten sten att vända på om man skapade en åtgärd som helt enkelt bara handlade om att förlänga ett åtagande. Det hade gynnat väldigt många. Enligt kan av svenskarna tänka sig att starta ett företag, men gör det i slutändan. Det stora hindret är att man anser att är . Man känner sig inte trygg i sin strävan att bilda ett företag. Jag hoppas att regeringen verkligen lyssnar på det här och tar det med sig. Vi har en arbetsmarknad som ser annorlunda ut och som kommer att se annorlunda ut. Vi kommer aldrig att återgå till den gamla arbetsmarknaden, så som den såg ut , på grund av digitaliseringen med mera. De enkla jobben finns inte. De är bortrationaliserade . Det finns inga sådana inom industrin. Även om man ofta talar om de enkla jobben kommer de aldrig att komma tillbaka.