prot · H909116 · 2022-05-18 00:00:00 — Det justerade protokollet utkommer eller som talmannen bestämmer. Talare som vill göra anmärkningar mot snabbprotokollet ska anmäla detta den tredje vardagen efter sammanträdet. § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:460 Interpellation 2021/22:460 Återvinning av kompositmaterial av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:484 Interpellation 2021/22:484 Ekocid och Stockholm+50 av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:487 Interpellation 2021/22:487 Underhåll på befintliga vägar och järnvägar av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2021/22:488 Interpellation 2021/22:488 Det slitna järnvägsnätet av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Interpellation 2021/22:490 Interpellation 2021/22:490 Initiativ för att ge det nordiska samarbetet en pånyttfödelse av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resa. § 3 Anmälan om granskningsrapport Talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från och överlämnats till socialutskottet: RiR 2022:10 Statens insatser för att säkra skyddsutrustning – krishantering till ett högt pris § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:242 till kulturutskottet 2021/22:4706, 4717–4719 och 4728 till skatteutskottet 2021/22:4736 och 4738 till trafikutskottet COM(2022) 204 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:KU36 och beslut i kommuner och regioner 2021/22:KU34 Kommunala och regionala frågor 2021/22:JuU39 Bättre tillgång till finansiell information i brottsbekämpningen 2021/22:JuU43 Skärpt straff för gravfridsbrott 2021/22:JuU32 Sekretess för ljuddämpare 2021/22:SoU18 Socialtjänstfrågor – barn och unga 2021/22:FiU32 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om återhämtning och resolution av centrala motparter § 6 Förbättrade rättsliga förutsättningar för att kunna ta emot militärt stöd från andra stater betänkande 2021/22:UU19 Förbättrade rättsliga förutsättningar för att kunna ta emot militärt stöd från andra stater (prop. 2021/22:246) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 1 (S): vaknade vi upp till den verklighet som vi fruktat. Vi vaknade upp till nyheten att invaderat . markerade att de inte längre ställer upp på den europeiska säkerhetsordningen: den ordning som innebär att varje land bestämmer över sin egen säkerhetspolitik och att gränser aldrig mer ska ritas om med våld och den ordning på vilken vi grundat säkerhetspolitik. gick från ord till handling. Den ryska regimen har visat vilka medel den är villig att ta till för att nå sina mål. De ryska soldaterna har visat sig från sin allra värsta sida genom att använda våld, sexuellt våld och avrättningar i ren tortyr. Civilbefolkningen i har mötts med en obeskrivlig brutalitet. Den ryska aggressionen har fått stora konsekvenser för säkerhetsläget i absoluta närområde. Vi ser hur våra grannländer nu ett efter ett ser över sin säkerhetspolitiska linje. kommer att folkomrösta om att fullt ut ansluta sig till EU:s försvarssamarbete. ökar de också kraftigt sina egna försvarssatsningar för att nå av bnp. har deklarerat att de från och med nu kommer att lägga av bnp på försvar. Med det svänger helt om i sitt förhållningssätt till sin egen försvarsförmåga och lämnar den linje de haft sedan återföreningen. stod det slutligen klart att ansöker om medlemskap i . deklarerade den detsamma, och för nästan exakt sedan lämnade och Natoambassadörer gemensamt in våra respektive länders Natoansökningar till generalsekreterare . När omvärldsläget förändras måste vi ta ansvar för säkerhet och analysera det läge som vi befinner oss i. När säkerhetsordningen ifrågasätts, när ett land i vårt närområde helt oprovocerat invaderar ett grannland och inleder ett fullskaligt krig och när vår närmsta försvarspolitiska samarbetspartner väljer att lämna den alliansfrihet vi delat och gemensamt upprätthållit, då måste vi analysera vad som är bäst för säkerhet och . Det är det som vi socialdemokrater har gjort, och det är därför vi landat i att ansöka om ett medlemskap i . Säkerhet bygger vi bäst tillsammans. Med har vi byggt upp en mycket nära försvarspolitisk relation. Det är en relation och ett samarbete som sträcker sig bortom fredstida förhållanden. Mitt under pandemin, under öppnande , samlades vi här i kammaren för att rösta igenom lagen om operativt stöd mellan och . Det är en lag som möjliggör för den att be om stöd från för att hantera såväl kränkningar som väpnade angrepp men också för regeringen att besluta om att skicka militärt stöd till . Sedan vi beslutade om den lagen har säkerhetsläget tyvärr fortsatt att utvecklas åt fel håll. Säkerhetsläget i vårt absoluta närområde är än mer oroligt. För att stärka svensk säkerhet behöver vi kunna ta hjälp från andra stater. besökte premiärminister för att underteckna en solidaritetsförklaring. Den innebär att om ett av våra länder ber det andra landet om hjälp på grund av katastrof eller angrepp hjälper vi varandra. I en orolig tid krävs samarbete, och det krävs möjlighet till snabba beslut. Det ökar säkerhet att regeringen får möjlighet att begära stöd inte bara från utan från medlemsstater i EU och Nato för att, i enlighet med internationell rätt, möta ett väpnat angrepp mot och för att hindra kränkningar. Det är därför vi har den här lagändringen på bordet . Med regeringens förslag ändras den befintliga lagen om operativt militärt stöd mellan och till att bli lagen om operativt militärt stöd. Förslaget ger regeringen ökade befogenheter i syfte att effektivisera möjligheter att ta emot militärt stöd. Med det här beslutet får regeringen möjlighet att agera snabbt för att säkra svensk säkerhet. Med det här beslutet ökar svensk säkerhet i en mycket osäker tid. Därför vill jag avslutningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet. 2 HANS (M): debatterade och beslutade om ett betänkande från utrikesutskottet angående vissa säkerhetspolitiska frågor. Då, alltså , fann en majoritet bestående av fyra partier för gott att rösta ned förslag som lagts fram från fyra andra partier – M, KD, C och L – om svenskt medlemskap i . I går, , undertecknades ansökan om att önska bli inbjuden som medlem, och , , överlämnades formellt denna viktiga handling till Nato tillsammans med den ansökan som riksdag ställt sig bakom med röstningssiffrorna 188 för och endast 8 ledamöter emot. Precis om nämnde antog denna riksdag lagen om operativt militärt stöd mellan och . Med ny lagstiftning på plats skulle militärt utbyte underlättas. Men då fann en majoritet bestående av fyra partier för gott att rösta ned de förslag som fördes fram om att bredda lagen till att inte endast handla om ett land utan att kretsen borde gälla även alla EU- och Natoländer. Som konstateras i det betänkande vi har att behandla fanns en reservation från , , och Liberalerna. Den proposition vi nu har att behandla är i allt väsentligt den reservation vi lade fram . Man skulle kunna säga: Vad var det vi sa? Men man skulle också kunna säga: Rätt och riktigt! Viktiga steg för att värna säkerhet och därmed bidra till freden i tas med den här propositionen och Natoansökan. Det mot har pågått . Det är månader av död och ofattbart lidande, familjer som splittrats och barn som aldrig kommer att få växa upp. Detta borde aldrig ha hänt, men i Kreml sitter en man som ser världen med andra glasögon – en man som väljer krig framför fred och våld framför samarbete. Där finns handlingen i bok 1984 i någon mening på riktigt: Där är krig fred. respekterar inte den regelbaserade världsordningen, som bygger sin säkerhet på. Och förvägrar självständiga stater rätten att fatta självständiga beslut. Att nu dessutom visar detta genom att använda militärt våld manar till handling för att stärka vår egen svenska säkerhet. Den säkerheten byggs bäst tillsammans med likasinnade. För att kunna göra det krävs det att vi kan både ge och ta emot stöd i händelse av kris och krig. I går, på nationaldag , besökte president och höll ett anförande i om viktiga säkerhetspolitiska vägval. och går hand i hand. Vi gör det för att vi delar en gemensamhet, en gemensam historia men också en gemensam framtid. Som tidigare nämnts fattade beslut om att möjliggöra operativt militärt stöd mellan och . Analysen då var i mångt och mycket densamma som , med undantaget att nu har gjort verklighet av sina hot att med våld hindra självständiga europeiska länders vägval. Det beslutet byggde också på en utredning som analyserat de rättsliga aspekterna av de nya reglerna. För oss var det naturligt att redan då ta steget mot inte bara ett land utan hela kretsen av EU- och Natoländer. Min kollega lyfte i den debatten fram faktumet att under det senaste årtiondet fördubblat sina försvarsutgifter och stärkt sina väpnade styrkor. Det manifesterades inte minst av ökade aggressiva övningar i vårt eget närområde. är kriget ett faktum med allt sitt lidande. För är ökad samordning och internationella försvarssamarbeten en av de tre pelare som det svenska försvaret vilar på. Vi är inte ensamma i vår syn på demokrati och mänskliga fri- och rättigheter utan delar den med andra, inte minst med andra europeiska nationer och med . Därför är steget mot ett Natomedlemskap naturligt att ta. Den andra delen är just den nära relationen och den säkerhetspolitiska samordningen med vårt grannland republiken . Den är grundfast, och jag ser att det försvarspolitiska samarbetet kommer att fortsätta utvecklas i och mellan och . Den tredje delen är också den mest självklara: vår egen nationella försvarsförmåga. Denna är grunden för allt det övriga, om vi ska vara en trovärdig partner och allierad. ska kunna inte bara ta emot utan även ge stöd. Det betyder att vi också måste stärka vår egen förmåga. Sedan det ryska angreppet på har regeringen anslutit sig till att vi måste komma av bnp till försvaret. säger tillsammans med andra partier att vi måste göra det till 2025. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och därmed propositionen och vill i likhet med tidigare se att ges rättsligt stöd för att kunna ta emot militärt stöd från just EU- och Natoländer. Det är bra att detta sker då formellt överlämnar en ansökan om att bli inbjuden som medlem av den västliga försvarsalliansen . Med moderata förslag kunde allt detta ha skett redan tidigare. sker det – vackert så! 3 (SD): Politik är det möjligas konst, heter det. I tider som dessa behöver principer ställas mot realpolitiska förhållanden – det är mycket som har visat på det – och kartan anpassas efter verkligheten, inte tvärtom. behöver noga förbereda sig på alla eventualiteter kopplat till de ryska hot som utfärdats mot vårt land. Därför välkomnar jag att regeringen nu har lagt ett förslag på bord som innebär att vi kommer att kunna ta emot militärt stöd från de stater som är medlemmar i antingen EU eller Nato. Det är oerhört viktigt. Jag instämmer i att det finns synnerliga skäl för att det har varit en snabb hantering av ärendet. Möjligheterna för att få militärt stöd från våra allierade kan vara avgörande i den situation som befinner sig i. Det militära stödet kan vara av olika slag och inkludera såväl förmågor som mark- och flygförband. Det kan även röra sig om vissa förmågor som Natos eller EU:s stater har tillgång till men som inte har eller förfogar över. Sharing is caring, som man säger på engelska. Det är mycket som är viktigt med att de ryska hoten tas på största allvar. I den publicerade säkerhetspolitiska analysen, som vi har arbetat fram, står det också att har kapacitet att genomföra sabotage med specialförband och insatser med långräckviddiga vapen. Därmed finns en risk för att militärt våld kan användas mot fram till ett Natomedlemskap. Risken för detta är inte överhängande eller för den delen akut, vad vi kan se. Men det finns all anledning att ta höjd för denna risk. Det är det som görs med det aktuella förslaget. Förslaget som möjliggör för militär hjälp från Nato och EU-allierade kommer att bidra till den tröskeleffekt som Försvarsmakten har mot ett angrepp. Förslaget är därmed bidragande till den krigsavhållande förmågan. regeringar av både röd och blå kulör bär ett mycket stort ansvar för att vår totalförsvarsförmåga tidigare näst intill avvecklats och för att vår beredskap har varit allt annat än god. Försvaret har kallats särintresse, och förbandsslakten har varit ett faktum. har här i kammaren framhärdat i fråga om ökade försvarsanslag och varnat för den ryska upprustningen. tas konstruktiva steg mot en ökad svensk försvarsförmåga, som förhoppningsvis är långsiktig och inte tillfällig. Men krigföring i och de följdverkningar det har lett till i den europeiska säkerhetsordningen innebär att det också krävs smidighet och effektivitet i utbytet av militärt stöd till och från andra stater. Det är något som detta lagförslag ringar in. som dessa risker för militärt våld föreligger och förslaget kommer att bidra till att stärka försvaret av är det viktigt att gå varsamt fram med dessa ändringar som omfattar våldsmonopolet och ytterst statens kärnuppgifter. Därför vill jag understryka det som står i propositionen om att regeringen fortlöpande bör hålla informerad. Det är av stor vikt att information om militära styrkor från andra stater, även allierade sådana, som kan verka på svenskt territorium fortlöpande lämnas. Slutligen är det bra att detta kommer på plats så skyndsamt som möjligt eftersom det både förstärker tröskelförmågan, mot att en potentiell fiende använder militärt våld mot , och ger en ökad handlingsfrihet. Jag yrkar därmed, vilket inte hör till vanligheterna, bifall till förslaget i betänkandet. 4 (S) replik: Jag gläds åt att och nu ändå instämmer i den säkerhetspolitiska analysen och ser den ryska hotbilden. Men jag kan inte låta bli att reagera när i talarstolen förklarar att det är de som har stått upp för svensk säkerhet och att det är borgarna och Socialdemokraterna som har stått för osäkerhet. Vi kan nämligen se att i alla fall under de två senaste mandatperioderna har representerats i försvarsutskottet av politiska företrädare och talespersoner som har stått nära, som i mycket har agerat i enlighet med ryska intressen och som båda har anslutit sig till partiet Alternativ för . Jag skulle helt enkelt vilja höra hur reflekterar kring detta när man menar att det skulle vara som sätter svensk säkerhet först. 5 (SD) replik: Jag tycker att det är grundläggande och elementärt att skilja på sak och person. Om vi går tillbaka ända till 2010 och är det tydligt att har framhärdat i fråga om ökade försvarsanslag, förmåga att bygga vårt totalförsvar och civilförsvar – vår beredskap i stort. Vi har förespråkat ökad upprustning, och vi har aktivt motverkat och försökt förmå både Socialdemokraterna och tidigare borgerliga regeringar att ändra sig när det kommer till förbandsslakten, som jag också nämnde i mitt anförande. Om man går tillbaka och ser på vilken politik vi har fört i försvarsutskottet och vilken politik vi har fört i försvarsberedningar är det tydligt att vi har varit det mest försvarsvänliga partiet. Att vi haft enskilda individer som har brutit mot vår politik, vår ideologi och vårt sätt att argumentera är bara att beklaga. De är heller inte kvar i , och det tycker jag är bra. 6 (S) replik: Man ska skilja på sak och person, säger från . Jo, absolut. Men dessa personer har ju varit era försvarspolitiska talespersoner. De har representerat er i såväl försvarsberedningar som andra djupgående samtal om säkerhetspolitik. De har representerat er i försvarsutskottet. Så sent som spred er tidigare försvarspolitiske talesperson rysk propaganda om . Kan man då verkligen säga att man ska skilja på sak och person? Detta är de företrädare som ni har valt att ge förtroendet att företräda er i försvarsutskottet. 7 (SD) replik: För inte så länge sedan sa att ett svenskt Natomedlemskap skulle destabilisera säkerheten i vår del av världen. När vi nu har blivit eniga efter att ha gjort en säkerhetspolitisk analys av det läge som vi befinner oss i tycker jag att det vore klädsamt om Socialdemokraterna inte försökte destabilisera bilden av att det finns en stark nationell enighet i bedömningen av säkerhetspolitik och säkerhetsordningen i vår omvärld. Det är det viktigaste att slå fast i både denna debatt och i den senaste tidens andra debatter. Vi har kloka företrädare i försvarsutskottet som både och tidigare själva har en erfarenhet av och är en aktiv del av Försvarsmakten. Det tycker jag är viktigt att ta fasta på. 8 (C): Skyddet av , våra medborgare och vår demokrati är alltid vårt första uppdrag. Ett angrepp mot kan inte uteslutas. Det framgår av totalförsvarspropositionen, som har antagit. Det framgår också av den säkerhetspolitiska analys som presenterades av samtliga åtta partier . Det är ett nytt säkerhetspolitiskt läge, sägs där. Men det är ett säkerhetspolitiskt läge som har utvecklats , och vi har kunnat se – det är nu tydligt – vart spåren leder. rådde stor samstämmighet i kammare då av ledamöter stod bakom att skulle söka medlemskap i . I går, herr talman, röstade . Det var också en tydlig röst för ett medlemskap i då 188 röstade för förslaget mot 8 för motförslaget. Stöd kom från de gröna och delar av . Det var en stark röst för att bygga säkerhet tillsammans i , i –och med våra vänner i EU och Nato. När tog ställning för att skapa utrymme för operativt militärt stöd för sitt land och sitt folk valde de att göra det utan att territoriellt begränsa det till enbart . Vår riksdag valde dock att göra en territoriell begränsning när vi fattade beslut . var det enda land för vilket den fick möjlighet att öppna för operativt militärt stöd. Som redan har framgått fanns det en reservation i vilken vi konstaterade att bygger sin säkerhet tillsammans med andra. Solidaritetsförklaringen innebär att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi konstaterade också att ett väpnat angrepp på något av medlemsstaternas territorium skulle innebära att vi måste ge bistånd med alla till buds stående medel. Vi välkomnade ett fördjupat samarbete med men såg det som ett komplement till Nato, inte som ett alternativ till Nato. Vi ansåg att vid en säkerhetspolitisk kris behövde regeringen få handlingsfrihet att kunna välja medel för att skydda vårt land, och vi ville att fler länder skulle inkluderas, nämligen EU-länder och Natoländer. Tyvärr gjorde vi inte som som hade en öppen lagstiftning, utan vi valde en snävare definition av operativt stöd. är vi på väg att rätta till detta, herr talman, och det är välkommet. Det är välkommet eftersom det är en viktig förutsättning för att i en orolig tid kunna säkra och befolkning. visar att vi kan agera snabbt. Vi har hanterat en proposition och en utskottsprocess och har kunnat fatta beslut för att sätta säkerheten först. Det är, herr talman, naturligtvis väldigt bra att vi kan fatta detta beslut så att det kan börja gälla från och med . Vi befinner oss i en orolig tid och i ett säkerhetspolitiskt bekymmersamt läge. Det är mycket allvarligt, vilket alla partier här i kammaren har konstaterat. Därför är det angeläget och bra, herr talman, att alla partier när vi ska fatta detta beslut ser behovet av att öppna möjligheten för regeringen att säkra vårt land och våra medborgare mot en hotfull situation som tentativt skulle kunna uppkomma. Vi ser inte att det är aktuellt eller troligt militärt, men det är viktigt att i detta skede höja trösklarna och skapa handlingsfrihet för ett snabbt agerande. Det gör vi med dagens beslut. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet, herr talman. 9 (V): Den ryska invasionen av är inte bara oprovocerad, olaglig och oförsvarlig, utan den innebär också att vi har ett fullskaligt krig mitt i och därmed ett nytt säkerhetspolitiskt läge även för . Det utmanar den europeiska säkerhetsordningen och ställer nya krav på enskilda länder i . aggression kan inte tolereras. måste ha omvärldens stöd. måste som en konsekvens av det stärka sitt totalförsvar. ska med mycket kort varsel fatta beslut om regeringens proposition om att ta emot militärt stöd från andra länder. har, som många varit inne på under debatten, en lag om att får ge och ta emot militärt stöd från . Det är den lagen som regeringen föreslår ändringar i, så att fler länder, om regeringen så beslutar, kan vara med och försvara . För mig som politiker i står alltid värnandet av vårt lands säkerhet och våra medborgares trygghet i första rummet. Den svenska försvars- och säkerhetspolitiken ska utgå från en självständig analys och strategi som syftar till att skapa trygghet för och våra medborgare. Det territoriella försvaret av är centralt. Vårt land, vatten eller luftrum ska inte kränkas av andra stater. Utgångspunkten ska alltid vara att stödja förslag och beslut som ökar skyddet av och de svenska medborgarna. ska ha ett starkt och folkligt förankrat totalförsvar med förmåga att möta olika former av hot som vårt land kan ställas inför, ytterst en väpnad konflikt. Regeringen föreslår i propositionen en förändring av den lagstiftning som enbart reglerar det fördjupade militära samarbetet mellan och i syfte att också omfatta stater som är medlemmar i eller Nato. Lagändringen beskrivs som en justering men måste nog ändå betraktas som en större förändring. Beredningen av frågan har skett med sällsynt skyndsamhet med förkortad motionstid och beredningsprocess. Det finns därför en del utmaningar med denna lagstiftning som jag vill återkomma till. Den föreslagna lagstiftningen är ett försök att täcka upp för den ökade säkerhetspolitiska risk det innebär att befinna sig i en ansökningsprocess till Nato, och vad ett Natomedlemskap i sig självt innebär, i det läge som nu befinner sig i efter regeringens beslut. Det är en förhöjd oro som tillsammans med tar på största allvar. Våra partier ser i stället att den nu föreslagna lagstiftningen utgör ett alternativ för att trygga tillgången till militärt stöd från andra stater i händelse av ett angrepp. Denna lagstiftning skapar en möjlighet utan att vi förbinder oss att ingå i en kärnvapenallians. försvars- och säkerhetspolitik har byggt på en doktrin som går ut på att vi genom att inte ingå i militära allianser har bättre möjlighet att skapa trygghet för vår befolkning och hålla svenskt territorium utanför krig. har varit militärt alliansfritt och bevarat det militära självbestämmandet just för att i ett sådant säkerhetspolitiskt läge vi nu ser kunna fatta självständiga beslut som gynnar svensk säkerhet och trygghet. Vi i , och , är därför tydliga i vårt nej till ett svenskt Natomedlemskap. Vi vill att även själv ska kunna välja våra samarbetspartner när det gäller säkerhetspolitiska frågor. Jag ser således att det finns ett behov av en förändrad lagstiftning i syfte att stärka säkerhet. kan inför ett fullskaligt angrepp inte försvaras enbart med ett nationellt militärt försvar. Även om ett sådant angrepp är osannolikt kan det inte uteslutas, särskilt inte efter invasion av . Samarbetet med länderna i vårt närområde skulle i ett sådant läge vara avgörande. Jag tror att bäst avgör hur dessa samarbeten ska utformas och med vilka. Vid en eventuell kris ska det finnas handlingsutrymme.