prot · H909135 · 2022-06-21 00:00:00 — De svenska bönderna har drabbats av en kvadrupelstöt med konstgödselpriser, foderpriser, elpriser och drivmedelspriser som gjort att den redan låga självförsörjningsgraden hotas ytterligare. Så kan vi inte ha det, särskilt inte i en situation när världen behöver all matproduktion som går att uppbringa i då matpriserna stiger och hushåll drabbas av detta. Vi har sett bönder som varit desperata när de inte vetat vad de ska göra med sina djurbesättningar. De har funderat: Ska vi klara att dra igång vårbruket? Ska vi klara till på vårt lantbruk? Därför är det bra att besked har kunnat lämnas att ett stödpaket för animalieproducerande bönder men också för fiskerinäringen och för övriga lantbrukare i och med en nedsättning av dieselskatten helt och hållet, retroaktivt , nu kommer på plats. Det är värt att notera att detta har drivits fram av . Jag vill tacka för initiativet. Vi är flera som kunnat göra gemensam sak för att driva fram detta, för att se till att rädda svenskt jordbruk i det här mycket utsatta läget. När regeringen mest har pekat på vad Ica gör har vi sett till att politiken gör vad politiken kan för att försöka stötta i detta svåra och utsatta läge. Det är också värt att notera, fru talman, att regeringen på en fråga från mig på en frågestund här deklarerade att det var omöjligt att göra en retroaktiv skattelättnad för det svenska jordbruket . Det gick inte i . Men när vi sa och pekade på och krävde det från sida, då var det möjligt. kommer detta på plats så att alla bönder faktiskt får en lättnad retroaktivt som man har kunnat räkna med ett tag . Det har inneburit en väsentlig lättnad, för vi vet att det är ett effektivt sätt att lätta bördan för hårt ansatta svenska jordbrukare. Det här att regeringen påstår att saker inte går är återkommande. Det gäller också de skatteförändringar som finansutskottet har krävt på drivmedel vid pump för att sänka priserna och göra det möjligt för åkare och för svenskar som behöver ta sig jobbet och skjutsa till träningen och har långa avstånd, inte minst på den svenska landsbygden, att faktiskt klara detta. Det var omöjligt. säger regeringen att man gärna gör det och att man ser den typen av möjligheter. Det är återigen efter att har krävt det. Efter att vi har krävt det är det möjligt. Regeringen borde redan från början fundera mer på vad som är möjliga, rimliga åtgärder som träffar hushåll, företag och jordbrukare i detta läge och mindre på att de kommer från oppositionen. Sju av åtta partier säger nej till regeringens bilägarbidrag. Det tycker jag är bra. Det är bra att den typen av ganska slappa politiska förslag med låg träffsäkerhet, som kostar skattebetalarna stora belopp, inte har stöd i . sa att förslaget inte är perfekt – det kanske är årets underdrift. Stödet går till alla som har bil, oavsett hur mycket de kör. Elpriskompensationen var inte heller perfekt, men den tog i alla fall hänsyn till förbrukning. Det gör inte detta stöd. Det ger till de hushåll som har två bilar men där man av en ren sinkadus har registrerat dem på samma person medan de som har registrerat bilarna på två olika personer får . Det går till elbilar likaväl som till bilar som drivs av fossila drivmedel. Och det tar som sagt ingen hänsyn till hur mycket man behöver bilen. Många uppfattar detta som ett rent hån. Det räcker inte till en tank, och det uppfattas som ett litet bidrag till att försöka betala de höga skatter som ligger på drivmedel. Höga skatter på drivmedel kan vara bra i ett normalläge, men där är vi inte. Prissignalen finns onekligen där, med de enormt höga bränslepriser vi nu ser. Dem behöver vi få ned för att svenska hushåll och företag ska kunna klara sig genom denna svåra och tuffa situation. Elbilar nämndes också. Den snabba omställning vi nu ser är otroligt bra. Vi behöver göra mer för att skynda på den, med right to charge-reformer och genom att bygga fler laddstolpar och se till att det finns en infrastruktur som klarar detta. Men vi behöver också ren och stabil elproduktion för detta. Elbilarna behöver el, och då behöver vi mer, inte mindre, elproduktion. Detta är synnerligen angeläget att klara. Vi vet att spotpriset på el i går var . Och vi vet att vi prismässigt skulle ha legat 30–lägre om inte regeringen och hade drivit fram förtida nedstängning av fungerande svensk kärnkraft. Detta måste upphöra. Vi behöver en annan energipolitik, fru talman. Det finns andra saker som är bra i detta betänkande. Det är bra att folkbildningen nu får stöd så att de som behöver det ska kunna fortsätta med svenska från dag ett – inte minst nyanlända från , som på det sättet får en bättre väg in i det svenska samhället. Detta är väldigt angeläget, tycker vi. Och det är angeläget att vi nu fortsätter att jobba med reformer för att vi ska kunna klara svensk livsmedelsproduktion och klara att behålla svenskt företagande i denna tuffa och utsatta tid. Flera av de förslag som finns i detta betänkande, fru talman, åstadkommer detta eller bidrar till att det blir möjligt. Men mer behöver göras. 12 (L): Vi debatterar nu finansutskottets betänkande 48, som gäller ändringsbudgetar för stöd till jordbruket och fiskerinäringen, medel för skyddssökande från , kompensation för höga energipriser och en rekapitalisering av . Det är dyrt att vara svensk . Många vänder på varje krona för att få vardagen att gå ihop. Vi ser kraftigt ökade kostnader för el, drivmedel och mat. Då måste politiken vara lyhörd och skapa förutsättningar för hushållen och företagen att stå starka i dessa tider. Vi ska lyfta vissa av dessa delar , och jag skulle också vilja lyfta en särskild del som kanske inte omfattas av just detta betänkande, nämligen energi- och elpriser, som jag själv jobbar med dagligdags. Det pratas ofta i om Putinpriser, och det kan man tycka låter ganska bra. Det pågår just nu ett krig i , vilket skapar svårigheter för stora delar av och även för . Vi har haft ett vindsvagt läge i som också har gett upphov till höjda elpriser. Men dessa två delar är kanske inte de starkaste. Det handlar också mycket om politiska beslut som har skapat den situation vi befinner oss i. Det handlar om politiska beslut om att exempelvis lägga ned fullt fungerande kärnkraft i , kärnkraft som hade kunnat leverera el till kunder i . Vi hade kunnat exportera mer el till kontinenten och på så sätt också minska beroendet av . Vi hade dessutom gjort stor klimatnytta. Kollegan från lyfte att snittpriset i går var . ligger det på ungefär 2,30 i medan det är i norra . Det är klart att det är politiska beslut som påverkar och som har gjort att vi har hamnat där vi är. Det behöver tas krafttag kring energipolitiken för att skapa en långsiktighet, både för branschen och för , för att vi ska klara den klimatomställning vi står inför. Detta påverkar svenska plånböcker. Det måste vara rimliga lösningar. Jag ska nu komma till regeringens förslag om kompensation för höga drivmedelskostnader. Problemet är just att detta inte är en rimlig lösning. Det är varken det bästa eller det mest genomtänkta förslaget. Det är bättre med generella skattesänkningar. Det som legat på bord skulle innebära en ohållbar kompensationspolitik som inte löser grundproblematiken. Det är just detta som är grejen: Man måste skapa bra politik och rimliga lösningar, och så har inte skett här. Vi ställer oss bakom att medel tillförs för stöd till jordbruket och yrkesfisket för att minska konsekvenserna av prisökningar på drivmedel och insatsvaror. Och vi ställer oss givetvis bakom medel till stöd för att skyddssökande från ska kunna erbjudas möjligheter att stärka sina kunskaper i svenska och om samhället. är ett avlångt land, och människor tenderar att åka dit det går att åka. Flygtrafiken har därför stor betydelse för att kommunikationer i hela landet ska kunna upprätthållas. tror jag inte att det har undgått någon att flygnäringen genomgått ett stålbad under pandemin. Det har därför varit avgörande för staten att stötta exempelvis SAS under dessa ganska tunga år. Sedan tycker jag att det är viktigt att poängtera att SAS är ett av de flygbolag i världen som ligger främst när det gäller att ta ansvar för sitt klimatarbete. Det kommer ofta upp i diskussionen att klimatarbetet måste gå före, och jag håller inte riktigt med om det. SAS har gjort ett stort arbete som också varit drivande för flygnäringen internationellt. Och det har varit extra tryggt som svensk att veta att de tar sitt klimatansvar, som de tagit ansvar för att se till att flygen går både inom och internationellt. Men är vi inne i en ny tid, och det är dags för en ny riktning för SAS. SAS genomgår en ny resa, och den här har varit övertygad om att det statliga innehavet bör minska när tillfälle ges. Ur ett liberalt perspektiv är det inte statens roll att äga och driva företag om inte företaget har ett särskilt samhällsansvar. SAS har tagit fram en plan för hur framtiden för bolaget ska se ut. Vi stöttar detta fullt ut och anser dessutom att det är ett steg i rätt riktning för att staten ska kunna minska och förhoppningsvis även avsluta sina åtaganden i SAS. Detta är förmodligen helt rätt väg att gå för att framgent säkerställa att flygen går i men också till och från . Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 19.) § 6 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 2021/22:KU44 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 19.) betänkande 2021/22:NU22 13 (S): Jag vill yrka bifall till näringsutskottets förslag i betänkande NU22 med undantag för det tillkännagivande som några partier vill rikta till regeringen. För tids kommer jag dock inte att yrka bifall till reservationen. Jag yrkar avslag på samtliga motioner. Det är så kul att äntligen få prata lite immaterialrätt igen! Jag tror att mina kollegor håller med mig om det. Tyvärr är kunskapen om betydelsen av immaterialrätt ofta ganska låg, trots att de immateriella tillgångarna utgör av ett företags värde i snitt. Vi vet de företag som utvecklar och vårdar sina immateriella tillgångar ofta har högre tillväxt, högre lönsamhet och bättre utveckling än de företag som inte gör det. Alltså borde vi prata immaterialrätt betydligt oftare än vi gör . Kunskapen behöver öka både inom politiken, inom akademin och även hos många små och medelstora företag. Utan kunskap om vad som eventuellt behöver skyddas, när man ska göra det och hur man ska göra det är risken stor för att stora värden går förlorade till andra som egentligen inte har rätt till dem. Vi behöver börja med att slå fast att alla former av ip-intrång är stöld. Den uppfattningen är inte så utbredd som den borde vara. Därför vill jag tydliggöra detta. Kommentarer som ”det skadar väl ingen om jag fildelar lite?” eller ”en kopia på en dyr handväska har väl inte dödat någon?” kan göra mig riktigt upprörd. Det handlar ju om rättigheter. Det handlar om att få betalt för det man har skapat för att kunna leva på det man gör. Det handlar dessutom om konsumentsäkerhet, om att inte göda organiserad brottslighet och om att de som skapar all vår underhållning, som vi tycker är så rolig i livet, måste få in pengar för att skapa ännu mer. Så är det dessvärre inte . Det bor nästan 1 ½ miljon pirater i . De tittar tillsammans på 63 miljoner illegala filmer , och de streamar ungefär 75 miljoner illegala serieavsnitt , enligt Rättighetsalliansen. Av dessa är det ungefär 600 000 som abonnerar på illegal ip-tv. Det vill säga att de får hundratals tv-kanaler för en struntsumma. Men de som tjänar på detta är inte de som äger rätten till det som sänds utan organiserad brottslighet. Det är ett värde av som går i helt fel fickor. Detta måste få ett stopp. I beräknas varumärkesförfalskning och piratkopiering leda till minskat värdeskapande på nästan 60 miljarder . Detta behöver vi i näringsutskottet, och skatteutskottet också, för den delen, debattera mycket oftare, och vi måste vidta åtgärder. Det handlar om utträngning av nära 71 000 jobb i olika näringar som är intensivt beroende av immateriella rättigheter. Skatteintäkterna påverkas också. Nästan 16 miljarder går förlorade på grund av att legala företag, alltså företag som har rätt till olika värden, trängs ut genom varumärkesförfalskning och piratkopiering. Detta göder organiserad brottslighet. tar det för en rättighetshavare i att via domstol blockera webbsidor som olovligen tillgängliggör upphovsrättsskyddat material. För att förkorta förberedelsen av målen i domstolen har ett antal rättighetsinnehavare och större internetleverantörer alldeles ingått en branschöverenskommelse. Det är jättebra. Det kommer att ge en förenklad och mer effektiv hantering av blockeringsföreläggande. Denna typ av avtal kan, tror jag, inom ramen för den svenska modellen göra stor skillnad för många rättighetsinnehavare. Ett annat exempel är den risk- och ansvarsförsäkring mot ip-intrång som branschorganisationen och möbelföretagen har tagit fram. Det är ett jättebra initiativ som jag hoppas att fler branschorganisationer tar efter. Även om vi politiker givetvis måste göra mer och sätta ramverket kommer vi alltid att behöva ha starka parter som enligt den svenska modellen förhandlar fram sådant som vi politiker inte är de bästa att lösa. Socialdemokraternas målsättning är att även fortsättningsvis ska rankas som ett av de mest innovativa och kreativa länderna i världen och att vi ska dra största möjliga nytta av den tekniska revolution som vi är mitt inne i just . Vad har då den socialdemokratiskt ledda regeringen egentligen gjort på detta område under de gångna två mandatperioderna? Man har satsat stort på kunskapshöjning, bland annat genom uppdrag till PRV, , och regionala exportcentrum. Man har infört ip-checkar. Man har gett uppdrag till och . Man har infört tydligare skrivningar i kursplaner, så att barn får lära sig mer om upphovsrätt och så vidare. Men det absolut viktigaste är den domstolsreform som genomfördes under förra mandatperioden. finns det två specialdomstolar som bara dömer i den här typen av ärenden för att förkorta den tid det tar och effektivisera hanteringen och specialisera sig på dessa ibland ganska snåriga ärenden. Detta gör att det tillkännagivande som en del partier vill rikta slår in öppna dörrar, menar jag. Regeringen har satsat hårt på att öka kvaliteten och effektiviteten. Vi vet att sedan domstolarna infördes har man alltid avgjort långt fler mål än vad som har inkommit, vilket gör att balansen har minskat. Vi är på rätt väg. Vi har också fått enhetliga patent inom EU, vilket förkortar handläggningstider och minskar företagens kostnader. Det är jättebra. Det är något som har drivit. Vi jobbar också inom biståndet med att öka kunskapen om immaterialrätt i andra länder, framför allt i och . Vad vill vi då se framöver från Socialdemokraternas sida? Vi sossar i näringsutskottet har tagit fram ett förslag. Vi tycker att vi behöver en innovationsstrategi där vi satsar mycket mer på kunskapshöjning på till exempel det immaterialrättsliga området. Ett kunskapspaket behövs. Vi tycker att vi behöver bli mycket bättre på att strategiskt använda patentdata för att effektivisera forskning. Vi behöver också ännu bättre kunskapshöjning inom akademin, så att fler forskningsresultat kan kommersialiseras och se dagens ljus. Vi socialdemokrater menar att svenska företag även fortsättningsvis ska konkurrera genom innovation och kvalitet, inte genom låga löner. Och vi ska vara världsledande även . Med ökad kunskap, utvecklad samverkan mellan olika samhällssektorer och stabila trygghetssystem som gör att fler vågar satsa och förverkliga sina drömmar kan vi både fortsätta att vara en världsledande nation när det gäller innovation och en stark kulturnation. Avslutningsvis vill jag tacka mina kollegor för det här riksdagsåret och för mandatperioden. Dessutom vill jag rikta ett jättetack till den eminenta personalen på näringsutskottets kansli. 14 (M): I samtal där immateriella tillgångar nämns frågar sig personer ofta vad detta egentligen är. Därför är det inte förvånande, men allvarligt, att företag inte alltid skyddar dessa sina tillgångar. Dit måste vi komma. Immaterialrätt är företags patent, varumärken, design och upphovsrätt. Att företagen kan skydda sina immateriella tillgångar är avgörande för dem och för svensk tillväxt. Det är oerhört viktigt att våra svenska företag kan stå starka i den mördande konkurrens som råder internationellt. Därför är det viktigt att ser till att göra affärer av innovationer och att företagsidéer kan skyddas. Affärsutveckling är att tillvarata immateriella tillgångar. Det handlar om logotyper, databaser, tillverkningsprocesser, samarbetsavtal och kunskap. Att se om sitt företag och se om det finns ett patent att skydda, ett mönsterskydd att skydda, en upphovsrätt att skydda och om det handlar om lag om företagshemligheter är viktigt. Det har skett en rejäl förflyttning i näringslivet från att de materiella tillgångarna – läs maskiner och byggnader – har varit mest värda till att det är de immateriella tillgångarna som är mest värda. Och detta bara accelererar. står företag som är immaterialrättsintensiva för , om inte mer, av bnp inom EU. är en siffra som motsvarar hur de immateriella tillgångarna har ökat . Motsvarande för materiella tillgångar, när man tar bort bostäder, är en ökning på . I vårt grannland har man tillskapat genom att låta tre existerande högskolor gå samman. Det är , och Tekniska högskolan. De utgör tillsammans akademin, och den bygger på ett nära samarbete med näringslivet och staten i ett trepartssamarbete. Målet är att öka konkurrenskraft och skapa affärer av innovationer. Detta sker på andra sidan med framgång, medan står och trampar vatten. Vårt land borde lägga in en extra växel och börja anamma det som sker på andra sidan. Vi borde redan ha haft på plats ett eget svenskt Aalto-universitet. Det skulle tjäna och medborgarna väl. Vi har i vårt land fantastiska innovationer. Om de skulle omsättas i affärer i den utsträckning de borde skulle vi skapa högre värde, tillväxt och därmed välfärd. Tyvärr, med stort T, omsätts inte våra entreprenörers innovationer i den omfattning som de borde. Det handlar om det vi brukar kalla för att få pang för pengarna. En missad innovation är en missad affärsmöjlighet. Akademi, näringsliv och staten måste gemensamt ha ett uppdrag för AB . har tillkortakommanden så som läget är . tilldelades i kemi för genombrottet med gensaxen, vilket skedde hon var verksam i . Arbetet finansierade av och . finns det 5 500 patentansökningar som bygger på uppfinningen. Potentialen uppskattas till mer än 4 miljarder. De två universiteten, UC och MIT, som var med i utvecklingen av gensaxen har vidareutvecklat tekniken och skyddat idén med patent. Det finns ingen i som står bakom något av de många patent som kommit med gensaxens vidareutveckling, och det är sorgligt. Vårt land måste se till att få utveckling av det som sker här. När statliga medel används måste det också komma vårt land till godo. behöver en nationell immaterialrättsstrategi. Det är ett nödvändigt och avgörande steg. En sådan finns i , och har landet lagt sin version 2.0. Vårt andra grannland har också utarbetat en immaterialrättsstrategi, som är sjösatt. En immaterialrättsstrategi bör innefatta en plan för hur lagstiftaren löpande ska arbeta för en anpassning i relation till rådande och kommande teknik för utveckling. Inom digitalisering och AI går utvecklingen fort. får inte halka efter och riskera att förlora växande företag på grund av brister i de immaterialrättsliga skydden. Startup-företag, forskare och uppfinnare, såväl enskilda som de som arbetar på företag, är nycklar för att få fram innovationer. De har stor betydelse för att få fram grunden till nya affärsidéer. Vårt land måste skapa ökade möjligheter för svenska företag att stå starka internationellt i en alltmer digitaliserad, innovativ och teknikföränderlig värld. Förra mandatperioden bildade dåvarande statsminister ett innovationsråd. Det är uppenbart att mer hade kunnat göras och vara på plats. föreslår vi att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om kostnader i mål om patent. Vi anser att regeringen bör se över handläggningstider och kostnader i civilrättsliga mål om patent för att dessa ska kunna hållas nere. Med det förslaget värnar vi inte minst mindre aktörer, så att de kan försvara sina patent i domstol, som en del av ett starkt patentskydd. Socialdemokraterna, delar inte vår uppfattning i den delen – att vi behöver ta tag i detta här och och att det ska ske nationellt. De menar att vi ska vänta till dess att det framöver kommer en lösning på EU-nivå. Vår uppfattning är att det här och ska tas fram nationella åtgärder för företagen. De har inte råd att vänta. För att vara tydlig kostar en tvist per part. Och den förlorande parten döms att betala, vanligtvis för båda parter. Det är mycket pengar som ska fram. Vi vet att och har infört regler som ser till att alla företag, inklusive de små och medelstora företagen, ska kunna klara att ta en rättegångskostnad. I vårt land är det synnerligen ovanligt att en kapitalsvag aktör vinner en patenträttegång. Man kan jämföra med EU. Det är av fallen, när det gäller de små och medelstora, som går till rättslig prövning i . På EU-nivå är den siffran – den är alltså i stort sett dubbelt så stor. Medan vi väntar på en lösning i faller företag då de inte vågar riskera att bli stående med stora rättegångskostnader hemma. När det finns en EU-lösning ska det sedan utarbetas en praxis, och innan den tar form går tiden. Det är en dålig lösning som här och missgynnar svenska intressen av att lösa frågan när det gäller att få fler lyckade uppfinningar och att få startups att växa. Det är något av vad som kan hända. Sist men inte minst vill jag kort nämna utbildning och den insats som behövs för att ska kunna utbilda för ett näringsliv i behov av kunskap om immaterialrätt. Här behövs utbildning på universitets- och högskolenivå men i skolan. Jag vet att gör ett bra arbete för lärare på utbildningssidan och att de finns på sociala medier för att möta ungdomar kring frågor om bland annat piratkopiering. Det handlar om att ta reda på vad dessa frågor innebär och om att ge kunskap i ämnet. Immaterialrättsområdet, som i stora delar har ett juridiskt fokus, måste på ett mycket tydligare sätt bli en integrerad del av näringspolitiken. Det är enligt moderat mening en mycket viktig utgångspunkt, som regeringen borde ha anammat för länge sedan, för att vi minst ska kunna hålla jämna steg och helst ligga på yttersta toppen i rankningar. behöver en kartläggning av de immaterialrättsliga aspekterna i det svenska näringslivet. Det är av stor vikt att , som har en roll att informera och utbilda om immaterialrättens möjligheter, kan nå de svenska företagen, inte minst de små och medelstora, som behöver skydda sina tillgångar. Vi får anledning att återkomma till upphovsrätten, som ännu inte landat på bord. Efter valet hoppas vi att så sker. Då hoppas vi också att vi har en ny regering. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 7 om immaterialrätt. Men jag står givetvis bakom alla våra förslag. Jag vill också passa på att lämna mitt bidrag till att önska alla en fin ledighet. 15 (SD): När gick från ett fattigt bondesamhälle till en rik och välmående industrination på bara några decennier var det starkt kopplat till ett antal otroligt snillrika uppfinnare och också ett antal företag som var redo att ta sig an och satsa på deras uppfinningar. Detta skedde dock till stor del i en annan tid än den vi lever i. I dagens komplexa samhälle är det kanske mycket viktigare än det var då att vi har en lagstiftning för att skydda uppfinnares verk. Det är utifrån detta som vi debatterar näringsutskottets betänkande 22, Immaterialrätt. har tre reservationer i detta betänkande. Men för tids nöjer jag mig med att yrka bifall bara till reservation nummer 9.