prot · H90954 · 2022-01-18 00:00:00 — Det är faktiskt så att det görs infrastruktursatsningar i hela landet, alltifrån nya stambanor till Norrbotniabanan och Sydostlänken hemma i och – eller Mittbanan eller . På samma sätt är det med vägar: Vi ser till att förstärka vägnätet både i högtrafikerade delar av landet och i lågtrafikerade delar. I den senaste budgetpropositionen var det också så att vi öronmärkte 1 ½ miljard kronor till vägar i landsbygd, just för att säkerställa att det mindre vägnätet ska ha en bra standard. Satsningen på BK4, där vi ökar bärigheten och tjälsäkerheten för tunga transporter, går inte alls till storstäderna. Den satsningen går i huvudsak till och kanske till , alltså hemma hos mig i . Den går till , och – till skogslänen. Det är nämligen där den här typen av vägar finns. Det är där jobben finns och där industrin växer fram. Det är därför vi satsar. Utgångspunkten är alltså att vi gör satsningar i hela landet. Sedan har jag bara en kort passus om det där med renodling. Jag noterar att vill att vi ska blanda trafik i stor utsträckning – godståg, regiontåg och fjärrtåg. Jag tänker ändå att många som lyssnar på den här debatten har åkt tåg och hört konduktören säga: ”Vi får nu sakta ned farten, för vi har ett långsamtgående fordon framför oss.” Det kan vara ett regiontåg eller godståg som ligger framför – och själv sitter man på ett X2000 och vill kanske komma fram. Detta är en av utmaningarna när det är trångt på spåren: Då ska godstågen, regiontågen och fjärrtågen samsas, och det är trångt. Alla vill nämligen åka mer. Genom att öka kapaciteten – men kanske också genom att i större utsträckning renodla och skapa mer utrymme för persontrafik på stambanorna – ger vi mer utrymme för godstrafik också på . Det blir mer utrymme även för regiontrafik. Det är det som är utgångspunkten. Det handlar om att öka kapaciteten i hela det svenska järnvägssystemet, i hela landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:223 om finansiering av nya isbrytare 32 Infrastrukturminister (S): har frågat mig hur jag ska införliva de tillkännagivanden som beslutat rörande finansiering av nya isbrytare och verksamhets- och finansieringsform. Förnyelsen av isbrytarflottan är ett arbete som pågått under . Regeringen har både 2016 och 2020 gett i uppdrag att inkomma med främst kostnadsberäkningar när det gäller förnyelsen av den svenska isbrytarflottan. genomför nu tillsammans med finska ett designarbete för nya isbrytare som ska vara klart . Jag ser fram emot slutredovisning av detta arbete, och regeringen avser att först därefter återkomma till hur denna investering ska finansieras. Anskaffning av isbrytare ingår i investeringsplan –2024, som har godkänt. Dessutom har ändamålet för utvecklingsanslaget på utgiftsområde 22 utvidgats i budgeten till att även omfatta investeringar i isbrytarflottan. Vad gäller tillkännagivandet om att utreda verksamhets- och finansieringsform kommer regeringen i närtid att återkomma med besked om hur detta ska hanteras. 33 (M): Tack för svaret, statsrådet! Så många som kan det finnas behov av isbrytning från och norrut. går mycket gods både ut och in med fartyg i norra , och behoven av transporter kommer att öka med alla de spännande industriinvesteringar vi ser i norra . hamn hanterar till exempel 8–, och man räknar med att bara etablering kommer att göra att volymen ökar till . I fartyg räknat innebär det en ökning från mellan 600–700 fartyg upp till 1 000 fartyg . De isbrytare som är i tjänst har på nacken och borde enligt ursprungskalkylen från när de inköptes vara uttjänta , men tack vare renoveringar har man förlängt deras livstid. börjar dock tiden rinna ut för de isbrytare vi har i drift . Går isbrytarna sönder och behöver reparation finns det inte längre reservdelar på grund av att fartygen är så gamla. Skulle det behövas reservdelar måste dessa specialtillverkas, vilket tar tid. Då ligger isbrytarna stilla. Frågan om nya isbrytare är ju inte ny, precis som infrastrukturministern tog upp i sitt anförande. presenterade en förstudie för omsättning av isbrytarna; man hade tidigt insett att detta är helt nödvändigt. Där satte man upp en tydlig målsättning om att den första nya isbrytaren skulle levereras /21. finns det inte några beslut om finansiering, vilket skapar osäkerhet och oro hos transportköpare, hos sjöfarten och hos företag. De investeringar vi ser i norra är fantastiska och spännande ur många aspekter, men de är naturligtvis också utmanande, inte minst för infrastrukturen, i och med att mängden transporter av både människor och gods kommer att öka där uppe. Alla transportslag kommer att behövas, och om företag ska våga lita på sjöfarten för viktiga transporter måste de vara säkra på att isbrytningen fungerar. När företag står inför stora investeringar är en viktig faktor att logistiken fungerar. har transportköpare och näringsliv vid ett flertal tillfällen signalerat att de är oroliga för hur isbrytningen ska lösas . Med de högt ställda klimatmål som vi är överens om i är investeringar i nya och betydligt mer klimatvänliga isbrytare viktiga när det gäller de bränslen som isbrytarna drivs med. De nya isbrytarna kommer också att bryta bredare rännor, vilket möjliggör för större fartyg. Det svar jag fick från statsrådet gav fortfarande inget tydligt besked om hur finansieringen av nya isbrytare ska lösas. Vad är regeringens svar? Näringslivet behöver verkligen ett svar – eller rättare sagt hade man behövt ett svar för länge sedan för att kunna känna tillförsikt när det gäller sjöfarten i norra . 34 Infrastrukturminister (S): När det gäller näringslivets tillförsikt får jag säga att den är väldigt god. Man hade inte investerat närmare 1 000 miljarder i norra om det hade funnits en väldigt stor oro i den här frågan. Faktum är att det nu görs investeringar i en utsträckning vi inte sett motstycke till tack vare att regeringen har bedrivit en nyindustrialiseringsstrategi. Detta är fjärran från den tid då vi hade en moderat statsminister som sa: In , the industry sector is basically gone. Jag kommer ihåg hur arg jag var den dagen och hur frustrerad jag var när en moderatledd regering struntade i den industriella produktionen i och tusentals arbetslösa inom bilindustrin. har vi, efter regeringsskiftet , systematiskt satsat på att utveckla industriella kapacitet. har vi den gröna industriella revolutionen på plats, med över 1 000 miljarder i investeringar i norra och med investeringar även i övriga . Detta är bra; det skapar jobb, hopp och framtidstro. Då är infrastrukturförutsättningarna förstås jätteviktiga. Det handlar till exempel om Norrbotniabanan, som en moderatledd regering plockade bort men som vi nu bygger därför att den är viktig. Jag förutsätter att vi i nationell plan behöver titta extra på hur vi kan utveckla och annan infrastruktur. Vi har gett klartecken för byggstart för Malmporten i hamn, som i samarbete med kommun och blir en fördjupad hamn med bättre kapacitet tack vare att den här regeringen valt att prioritera en sådan investering vid sidan av satsningarna i hamn. Kvar finns naturligtvis frågan om isbrytarkapaciteten, där vi har gett tydliga besked: Vi ska förnya isbrytarflottan. Vi är tydliga i uppdraget till , och vi inväntar nu deras slutrapport. Detta är också ett samarbete med . När arbetet med designfasen är klart får vi se vilka kostnadsberäkningar som ska ligga till grund för finansieringsmodellen. I det här läget har en del uttalat sig tvärsäkert om hur finansieringsmodellen ska vara – pengarna ska tas från nationell plan eller genom att vi lånar upp dem. Jag tycker att det viktiga är det tydliga besked som regeringen ger: Vi ska förnya isbrytarflottan. Det är ingen tvekan om detta. Jag har själv färdats med en av de äldre isbrytarna, och även om det är fascinerande att åka och se hur isen bryts inser man att detta är fartyg som börjar bli ordentligt daterade. Det är också skälet till att vi nu behöver förnya isbrytarflottan. Tack och lov finns det ett väl fungerande samarbete med och , så det har – vad vi känner till – inte uppstått några bristsituationer. Men det är klart att alla inser att vi behöver förnya isbrytarflottan. En viktig del är att hålla kostnadskontrollen och att se till att det är rätt kvalitet och rätt underlag som gäller för de beställningar som sedan ska göras. Här finns ett flertal olika intressenter som vill vara med och bidra. Jag kan försäkra om att det här är ett arbete som pågår för fullt. Vi väntar nu på slutunderlaget från för att sedan kunna gå vidare. Självklart ska isbrytarflottan kunna förnyas. 35 (M): Infrastrukturministerns eventuella tydlighet verkar inte ha gått fram, för det har ju kommit ett antal skrivelser från många oroliga transportköpare och större företag gällande hur isbrytningen ska lösas. Det är ingen idé att investera en massa pengar i hamn om man inte kommer att kunna köra båtar dit på grund av att isbrytningen inte fungerar. Det finns som sagt ett tillkännagivande, och det finns en majoritet i som tycker att det är rimligt att isbrytarna finansieras inom nationell plan. Det hade varit ett tydligt besked om detta hade lagts in när lade fram sitt förslag. har ju inte regeringen kommit med sitt slutgiltiga förslag , så hoppet är väl inte ute om att man ska kunna lösa finansieringen på det här sättet. Vi är överens om att vårt transportsystem behöver utnyttjas mer effektivt. Där finns det mycket att göra, till exempel att bygga så att det går att köra längre tåg på järnväg och längre och tyngre lastbilar på våra vägar. Sjöfarten är ett underutnyttjat trafikslag. Vi har alla förutsättningar att utnyttja allt det vatten som omger oss på ett mycket bättre sätt, inte minst därför att det skulle kunna avlasta väg och järnväg. Detta är ett både klimatsmart och effektivt sätt att transportera gods på. Här i är det tydligt att en majoritet av partierna ser sjöfartens potential, men man kan undra hur det ser ut på andra sidan vattnet i . har höga farledsavgifter och höga kostnader för lotsning, och trots kapitaltillskott aviserar höjningar av farledsavgifterna . Det kommer tydliga signaler från både branschen och själva om att situationen inte är hållbar, särskilt inte om man vill flytta över transporter till sjöfarten. finansieras helt och hållet av avgifter. Det har gjort att vi har höga avgifter som riskerar att avskräcka från överflytt av godstransporter från land till sjö och hav. En majoritet i den här kammaren har slagit fast att organisation och finansiering behöver ses över. Vi ser att det behövs förändringar på detta område om sjöfarten ska uppnå sin fulla potential. Jag får ärligt säga att regeringens hantering av tillkännagivanden, det vill säga majoritetsbeslut i den här kammaren, på infrastrukturområdet inte imponerar. Detta tillkännagivande om finansiering beslutades det om i här kammaren . I ärlighetens namn upplever jag att Socialdemokraterna i synnerhet bortser från det faktum att den här regeringen, liksom den förra, inte har majoritet här i . Många har fått till svar att de tillkännagivanden som finns om bereds på , trots att tillkännagivandet kom . Det har inte ens kommit så mycket som direktiv till en utredning. skulle kunna ha en ljus framtid som sjöfartsnation och ännu bättre utnyttja potentialen i allt vatten som redan finns på plats. Detta verkar dock förutsätta en annan regering, som lämnar besked och tar tag i de problem som branschen och transportköpare lyfter. sa infrastrukturministern i sitt svar att han ber att få återkomma i närtid med besked kring . Det är ju alltid något jämfört med att bara säga att ärendet bereds. Jag och många med mig väntar på besked, och jag undrar därför när infrastrukturministern avser att återkomma. Vad menas med närtid? 36 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för engagemanget och för ständigt bra diskussioner och debatter. Jag är övertygad om att och jag är överens om vikten och behovet av att förnya isbrytarflottan. Detta är viktigt. Närtid är närtid. Det råder ju en pandemi, men vi arbetar så intensivt vi kan i med ett flertal olika insatser, alltifrån att skjuta till mer resurser än någonsin till infrastrukturen till att titta på de olika förutsättningar som finns för att förnya isbrytarflottan. Vi lyssnar naturligtvis också på de olika tillkännagivanden som finns. Jag har ju lång erfarenhet av och är väldigt mån om att hålla en god relation med och följa de tillkännagivanden som finns. För mig är detta väldigt viktigt. Låt mig däremot säga att jag blev förvånad när företrädare i så tydligt sa att finansieringen ska ske i nationell plan. Jag utesluter inte att det blir så, men man måste vara medveten om att det innebär att anskaffning av nya fordon ska ske i stället för en investering i vägar, hamnar eller järnvägar. Det är ändå så att det är ett ställningstagande. Jag utesluter inte att detta kan bli ett faktum, men finansiering i nationell plan kommer att innebära att det som konsekvens blir mindre utrymme till annat. finns möjligheten att anskaffa till exempel nya fordon med andra finansieringsmodeller. Det viktigaste – och det är väl det som är regeringens utgångspunkt – är att vi behöver se till att vi får ett ordentligt underlag från som talar om hur stora isbrytarna ska vara, hur mycket stål det går åt och hur framdriften ska ske, inte minst med tanke på minskad klimatpåverkan. Det här är ju fartyg som ska finnas , och det är en ganska tuff utmaning att se till att så pass starka motorer kan drivas på hållbara bränslen. Naturligtvis handlar det också om vilka funktionskrav som ska finnas givet klimatförändringarna. Jag vill vara tydlig. En del tror att klimatförändringarna innebär ett minskat behov av isbrytare. Jag tror inte att det är så. Den kunskap jag har inhämtat visar att det snarare är så att de skiftningar vi ser i klimatet åtminstone de kommande 10–15–20 åren kan komma att innebära större utmaningar för isbrytning, när isen både smälter och fryser lite tuffare . Det talar för vikten av att ha en bra isbrytarkapacitet. Detta är självklart. Inte skulle regeringen lägga så stora resurser som vi nu gör, inte minst på fördjupningen i hamn och Malmporten, om det inte vore så att vi kraftigt vill öka användningen av sjöfarten. Det är därför vi har en ekobonus som även har breddats. Det är därför vi har gjort stora insatser för sjöfarten. Den behövs ur klimatsynpunkt. Det är ett väldigt klimatsmart och effektivt transportsätt. Det är också så att det finns utrymme på sjön. I ett läge när det är trångt på spåren och fullt på vägarna är sjöfarten en fantastisk resurs. Därför gläds jag åt det starka engagemang som har funnits för sjöfarten under . Från regeringens sida har vi gjort en ordentlig kraftsamling med , inbjudan till möte med alla hamnar och den nationella samordnaren för sjöfart. Vi har flerdubblat forskningssatsningarna på sjöfarten och kan se hur både och nu investerar mer än någonsin i att skapa en hållbar sjöfart. Under COP 26-mötet i alldeles kunde vi anta Clydebank-deklarationen, som innebär gröna korridorer i för sjöfarten. Låt oss fortsätta det engagemanget! Jag har all respekt och förståelse för att det ibland är frustrerande att vara i opposition och inte i regeringsställning. Men jag är också angelägen om att både ha en bra dialog och vara tydlig med att isbrytarflottan ska förnyas. Vi inväntar det underlag som arbetar med. Sedan kommer regeringen att ge besked. 37 (M): Jag tycker att det är intressant att infrastrukturministern försäkrar att han är mån om en dialog med och trafikutskottet. Jag kan tycka att det är ganska skralt med det. Det är min erfarenhet från mina dryga i trafikutskottet. Jag upplever inte att vi har haft några diskussioner på den nivå som infrastrukturministern hänvisar till. Det vi delar är ett engagemang för sjöfarten. Det är väl en bra utgångspunkt, för potentialen är stor. Vi har väldigt mycket vatten, och vi skulle kunna utnyttja det bättre och ge tydligare besked till sjöfarten om man kände att det finns en plan för finansiering av isbrytarna. Jag tror att just behovet av en tydlig markering var anledningen till att vi lade in det här och fick ett tillkännagivande om att det skulle finansieras via nationell plan. På Näringslivets Transportråds vårmöte diskuterades isbrytarna. Då var representant ärlig med att i förhandlingarna kring den nya infrastrukturpropositionen och planen var tydligt med att partiet ville att isbrytarna skulle finansieras inom ramen för infrastrukturplanen men att det var något som Socialdemokraterna inte var intresserade av. En majoritet här i har varit tydlig med att vi anser att de nya isbrytarna ska finansieras i den nationella planen. Tyvärr struntade regeringen i detta när man gav till den nya planen. Jag får erkänna att det inte är ofta jag håller med , men just i det här fallet hade jag önskat att infrastrukturministern valt att lyssna på dem. Vid samma tillfälle fick infrastrukturministern frågor kring detta med isbrytarna i plan. Då sa han att bara tar ställning till ramarna och att det är regeringen som bestämmer innehållet. Det är sant. har regeringen chansen att visa att man lyssnar på och därför lägger in finansieringen av isbrytarna i den nationella planen när man kommer med sitt förslag. 38 Infrastrukturminister (S): Jag noterar att vill lyfta ur stambanorna men lyfta in isbrytarna. Det är ju ett intressant ställningstagande. Återigen: Det viktiga är att vi får en förnyelse av isbrytarflottan – låt oss då återkomma till vad som är en lämplig finansieringsmodell när vi har underlaget! Med all respekt för vad ledamoten säger tror jag att det djupt inne i Näringslivets Transportråd, och många andra inte är finansieringsmodellen som är det viktigaste utan det faktum att vi har ett bra underlag och att vi förnyar isbrytarflottan. Det är det som är viktigt. Jag har själv varit och tittat på det som jag tror är den modernaste isbrytaren i världen, den finländska Polaris. Det är en fantastisk isbrytare, må jag säga. Jag hoppas att vi får se något liknande byggas snart, så att vi kan förnya den svenska isbrytarflottan. Men vi ska ändå ha respekt för att det är ett åtagande i mångmiljardklassen. En ny isbrytare kostar kanske 1 ½, 2 eller fler miljarder beroende på vilka krav och specifikationer vi har, och vi ska förnya ett flertal isbrytare. Då måste man vara väldigt noggrann. Man kan inte bara höfta fram ett ställningstagande, utan man måste veta alla kostnadsberäkningar. Det är viktigt. Jag tar detta som ett erbjudande från och om en än tätare samverkan i ett antal frågor. Jag har inga bekymmer med att ha ett närmare utbyte i viktiga infrastrukturfrågor. –är någonting som ligger i närtid, men det finns naturligtvis också ett antal andra frågor. Låt oss hitta ett tillfälle och ses! Jag tycker att det är viktigt i långsiktiga frågor för . Vare sig vi pratar försvaret, pensioner, energi eller för den delen infrastruktur hade det varit bra att få ett bredare samråd i . Tyvärr har vi haft en polariserad tid. Min uppfattning efter alla mina år i politiken är att vi snarare behöver mindre konflikter och mer samling, inte minst när det gäller infrastruktur. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:83 Fjärde järnvägspaketet 2021/22:85 En ny konsumentköplag 2021/22:86 Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för prop. 2021/22:86 skulle förkortas . Motionstiden skulle gå ut . COM(2021) 706 Förslag till och rådets förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och produkter som är förknippade med avskogning och skogsförstörelse och om upphävande av förordning (EU) nr 995/2010 COM(2021) 756 Förslag till och rådets förordning om inrättande av en samarbetsplattform för gemensamma utredningsgrupper och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 COM(2021) 757 Förslag till och rådets förordning om ändring av och rådets förordning (EU) 2018/1727 och rådets beslut /671/RIF vad gäller digitalt informationsutbyte i terrorismärenden COM(2021) 759 Förslag till och rådets förordning om digitalisering av rättsligt samarbete och tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande civilrättsliga, handelsrättsliga och straffrättsliga frågor och ändring av vissa rättsakter inom området för rättsligt samarbete COM(2021) 760 Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /8/EG, rådets rambeslut /465/RIF, 2002/584/RIF, 2003/577/RIF, 2005/214/RIF, 2006/783/RIF, 2008/909/RIF, 2008/947/RIF, 2009/829/RIF och 2009/948/RIF och och rådets direktiv /41/EU vad gäller digitalisering av rättsligt samarbete med anledning av prop. 2021/22:77 Handläggande myndighet för ärenden om stöd vid korttidsarbete 2021/22:4365 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2021/22:81 Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem 2021/22:4356 av m.fl. (SD) 2021/22:4359 av m.fl. (KD) 2021/22:4360 av m.fl. (M) med anledning av skr. 2021/22:63 om att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna 2021/22:4352 av Per m.fl. (SD) 2021/22:4357 av m.fl. (L) 2021/22:4364 av m.fl. (C) 2021/22:4370 av m.fl. (M, KD) med anledning av skr. 2021/22:70 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2021/22:4369 av m.fl. (M, KD) med anledning av skr. 2021/22:73 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 2021/22:4368 av m.fl. (M, KD) 2021/22:SoU9 Fortsatt beredskap genom förlängd giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen § 12 Meddelande om slutdatum för åttaveckorsfrist vice talmannen meddelade att det tidigare angivits ett felaktigt datum för utgången av åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande om EU-dokumenten COM(2021) 570, COM(2021) 663, COM(2021) 664 och COM(2021) 780. vice talmannen meddelade att det korrekta datumet var . § 13 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:274 Elförsörjningens betydelse för jobb och företagande av (M) till statsrådet (S) 2021/22:275 Situationen i av (L) till utrikesminister (S) 2021/22:276 Tillkännagivanden för att underlätta för jägare och sportskyttar av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:277 Stängda gränser av (KD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:278 Sexualisering av flickor i tidig ålder genom slöja av (M) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:758 Ett fördjupat partnerskap mellan och Nato av (M) till statsminister (S) 2021/22:759 En ny könstillhörighetslag av (L) till socialminister (S) 2021/22:760 Det humanitära lidandet i av (S) till statsrådet (S) 2021/22:761 Fria och oberoende medier i av (S) till utrikesminister (S) 2021/22:762 Jordförvärvslagen av (KD) till statsrådet (S) 2021/22:763 Efterlevnad av jordförvärvslagen av (C) till statsrådet (S) 2021/22:764 Tillämpning av jordförvärvslagen av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:765 Protester i av (V) till utrikesminister (S) 2021/22:766 Skrivelse angående förnyad ANDTS-strategi 2021–2025 av (KD) till socialminister (S) 2021/22:767 Lucka i jordförvärvslagen av (M) till statsrådet (S) 2021/22:768 Möjlighet till digitala bolagsstämmor av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:769 Jämlik vård för patienter med Parkinsons sjukdom av (KD) till socialminister (S) 2021/22:770 Mer planerbar elproduktion av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:771 Subvention av dyra läkemedel av (V) till socialminister (S) 2021/22:772 Framtida godstransporter genom av (C) till infrastrukturminister (S) 2021/22:773 Strategiska hot inom cyberområdet av (S) till försvarsminister (S) 2021/22:774 Hälso- och samhällsrisker med nedgrävda telefonkablar av Kopparklint (M)