prot · H909105 · 2022-04-29 00:00:00 — Regeringen har i grunden förändrat klimatpolitiken med det klimatpolitiska ramverket som innehåller ambitiösa klimatmål, klimatlagen och inte minst också ett klimatpolitiskt råd som följer arbetet och granskar att klimatpolitiken svarar upp mot klimatlagen och ligger i linje med mål. Regeringen har en hög ambition och en klimatpolitik som är integrerad i alla relevanta delar av regeringens politik, inte minst energipolitiken, transportpolitiken och näringspolitiken. Detta har lett fram till att den gröna industriella revolutionen nu växer fram. Jag delar Klimatpolitiska rådets bild att takten i klimatomställningen behöver öka ännu mer. 55 (V): Jag vill tacka klimatministern för svaret på min interpellation. Vi befinner oss i ett klimatnödläge. FN:s klimatpanel har kommit med två väldigt omskakande klimatrapporter som pekar i en tydlig riktning, och det är att vi behöver mer politik för en snabbare och mer strukturerad klimatomställning. Även om vi under pandemin i har sett ganska kraftiga minskningar av utsläppen ser vi nu när pandemin klingar av att utsläppen går upp väldigt kraftigt. Min bild, och även Klimatpolitiska rådets bild, är att regeringen inte gör tillräckligt. Med den politik som vi har kommer vi inte att nå våra klimatmål. Världsnaturfonden presenterade en rapport där de hade låtit räkna på hur stora utsläppsminskningar vi behöver göra i för att vi ska nå 1,5-gradersmål. Man kom fram till att vi behöver minska utsläppen – ! Det är väldigt kraftiga utsläppsminskningar. Vi ligger inte alls i fas med den linjen, och vi ligger inte heller i fas med andra bedömningar. Min första till är därför: Tror klimatministern att vi kommer att nå vårt svenska klimatmål om nettonollutsläpp till 2045? Tror klimatministern att vi kommer att nå sektorsmålet för transportsektorn om minskade utsläpp till ? För att vi ska nå målen behövs det, lite förenklat, två saker. Vi behöver kraftiga klimatinvesteringar. Vi måste se till att privata och offentliga pengaflöden går just till att minska utsläppen. Vi behöver också regleringar. Vi behöver helt enkelt förbjuda vissa verksamheter, vi behöver stifta lagar och besluta om bestämmelser som snabbt bringar ned våra utsläpp. Jag ska börja med pengaflödena. När det gäller klimatinvesteringarna hörde vi i svaret från klimatministern att det är en hel del stora både privata och offentliga investeringar på gång. Det är bra. Men vi behöver göra mer. Ett problem som tar upp i den senaste granskningsrapporten, men som de egentligen har tagit upp i alla sina rapporter sedan de började granska regeringens politik, är det så kallade finanspolitiska ramverket. Vi har ett finanspolitiskt ramverk som förhindrar staten att ta lån för att göra stora investeringar. Precis som föreslår vill även vi i ändra på det finanspolitiska ramverket, så att det ska vara möjligt för staten att ta lån för att göra stora investeringar. Vi från har bland annat lagt fram ett klimatprogram för investeringar på som gäller stora investeringar i transportsektorn, i energi, i industri och i beteendeförändringar för att minska utsläppen. Avser klimatministern att verka för att det finanspolitiska ramverket ska ändras, så att vi kan göra större klimatinvesteringar? Vi behöver också göra regleringar. Och, fru talman, jag kommer att återkomma till den frågan, som är oerhört viktig, i nästa anförande. 56 Klimat- och miljöminister (S): Jag tackar för en väldigt angelägen interpellation. Som ledamoten kanske noterade avslutade jag mitt interpellationssvar med att just understryka att takten behöver öka. Det är vi fullt medvetna om. Med den beslutade och aviserade politiken kommer vi att nå ungefär halvvägs dit vi behöver nå till 2045. Därom är vi alltså helt överens. hörde också att jag i mitt interpellationssvar gav en inramning av hur mycket som har hänt inom detta område under de senaste sju åtta åren med klimatlagen och med hela ramverket. Inte minst har vi också fyrdubblat satsningarna på klimat- och miljöområdet . Det är något som har varit helt nödvändigt för att vi ska befinna oss där vi är , nämligen att vi ser att några av de stora samhällssektorerna nu på allvar börjar kunna ställa om. Vi pratar om industrin, och vi pratar om transportsektorn, som står för en tredjedel var av utsläppen i . Jag känner mig faktiskt väldigt optimistisk när det gäller särskilt transportsektorns omställning och förutsättningarna för att man ska kunna nå målsättningarna till 2030 inom den sektorn – det diskuterade regeringen så sent som i går – och vi ser där en mycket snabb utveckling mot elektrifiering, inte minst av hela transportflottan. var av de nya bilar som såldes i elbilar. Och vi bygger nu väldigt kraftfullt ut laddinfrastrukturen i hela . Jag satt så sent som i en diskussion på ett möte om hur vi nu ska klara det ökade elbehov som vi ser i hela till följd av den gröna omställningen. Det är i sanning en stor samhällsomställning som det handlar om. Där ser vi nu också hur stora och tunga utsläppsindustrier med nya tekniker håller på att ställa om och bli gröna och fossilfria. Jag känner mig därför ganska förhoppningsfull. Men jag är också medveten om att vi kommer att behöva göra mer. När det gäller fortsatta investeringar för den gröna omställningen är jag övertygad om att sådana kommer att göras, utan att gå in på detaljer kring det finanspolitiska ramverket. Det tänker jag att man får resonera med finansministern om. Men omställningen i sig gör att det, för att vi ska kunna ta till vara potentialen i den gröna industriella revolutionen, också kommer att krävas investeringar från statens sida, inte minst när det gäller omställningen av hela elnätet i . Det är en herkulisk uppgift som ligger framför oss som vi måste klara av eftersom den kommer att föra med sig precis det som vi är ute efter, nämligen tydliga steg mot att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Avslutningsvis i detta inlägg vill jag säga att jag tycker att det är viktigt att ambitionerna i Klimatpolitiska rådets rapport inte bara riktas till regeringen utan i allra högsta grad till opposition och riksdag. fattar just nu en rad ganska kortsiktiga beslut som, om de skulle bli verklighet, kommer att lägga hinder i vägen för att vi ska kunna klara utsläppsmålen. Jag tänker inte minst på reduktionsplikten, som är ett av våra viktigaste verktyg. 57 (V): Klimatministern har helt rätt i att dessa rekommendationer från handlar om alla politikområden. Och alla politikområden måste gå i takt och verka för att våra utsläpp ska minska. Men även för en klimatminister tror jag att det är väldigt viktigt att också på något vis omfatta det finanspolitiska området. Om en klimatminister inte aktivt driver att vi ska ha stora offentliga investeringar i klimatomställningen tappar vi nämligen en stark aktör i detta sammanhang. har länge pekat på att vi har ett finanspolitiskt ramverk som handlar om åtstramningar av ekonomin i stället för att handla om att vi behöver expandera ekonomin i fråga om klimatinvesteringar. En annan fråga som rådet tar upp är att vi borde inrätta en grön klimatinvesteringsbank, som man har gjort till exempel i . Och har inrättat en klimatinvesteringsfond . Det är också sätt att mobilisera offentligt kapital för klimatinvesteringarna. Klimatministern nämner transportsektorn. Det är otroligt viktigt att vi snabbt minskar utsläppen där. Jag måste säga att jag är ganska oroad. Jag är kanske inte lika hoppfull, även om det är positivt att det köps exempelvis många elbilar. Men fråga vem som helst om laddinfrastrukturen så är det en väldigt stor utmaning. Regeringen har ett system där man betalar till dem som sätter upp en laddstolpe. Men det finns ingen systematisk utbyggnad av laddinfrastrukturen. Det finns inget nationellt aktiveringssystem och betalsystem för laddstolparna. När man kommer till en laddstolpe vet man helt enkelt inte om man kan aktivera den och få den el som man behöver. Detta behöver åtgärdas. Regeringen måste verkligen ta itu med infrastrukturpolitiken. På sitt bord har regeringen nu ett förslag till en ny infrastrukturplan för de kommande infrastrukturinvesteringarna som bygger på massiva investeringar i nya motorvägar. Då säger både och : Bygg inte nya motorvägar, därför att det kommer att leda till ökad bilism och ökade utsläpp. Vad anser klimatministern om förslagen till att bygga dessa nya motorvägar, till exempel Tvärförbindelse här i som kommer att kosta och leda till ökade utsläpp? Är det bra klimatpolitik? Det skulle jag vilja veta. När det gäller transportområdet är det tyvärr så att när man reser med det klimatsmarta tåget får SJ och andra tågoperatörer betala en kilometerskatt. För varje kilometer som de kör personer och gods på järnväg betalar de banavgifter, medan lastbilarna som kör på våra vägar inte betalar en krona i motsvarande kilometerskatt. Avser klimatministern att verka för att vi ska få en avgift på lastbilstransporterna, så att det blir mer gynnsamt att flytta över gods från väg till järnväg? Det vore väldigt bra klimatpolitik. Jag sa inledningsvis att det är väldigt viktigt med inte bara investeringar utan också regleringar. Klimatministern nämnde här myndighetsstyrningen. Det är väldigt viktigt att vi har myndigheter som går i takt med våra klimatmål. har vi till exempel en försvarsmakt som aktivt motverkar utbyggnaden av nya vindkraftsparker, och vi har en transportstyrelse som kräver höjda banavgifter för järnvägen. Vi har AP-fonder som fortsätter att investera i det fossila, och vi har , , , och andra myndigheter som inte går i takt . Avser ministern att verka för nya myndighetsinstruktioner där dessa myndigheter håller sig inom ramen för vad klimatet tål? 58 Klimat- och miljöminister (S): Tack för de här inspelen, ! Låt mig vara väldigt klar och tydlig: Jag tror att det behövs stora offentliga investeringar i klimatomställningen. Som klimat- och miljöminister tittar jag såklart med mycket stort intresse på precis det nämner, till exempel en grön klimatinvesteringsbank eller en grön klimatinvesteringsfond. Jag tror att det skulle vara precis rätt läge att introducera något sådant nu när man ser hur den gröna omställningen verkligen tar fart. Vi ser ju vad omställningen för med sig i form av behov av att investera i det offentliga och välfärden. Ta norra , där det behöver byggas nya skolor, infrastruktur, förskolor, skolor, äldreboenden och bostäder! Det handlar naturligtvis också om att möjliggöra fortsatta stora investeringar i viktiga klimatåtgärder. Detta är frågor vi diskuterar i regeringen. Vi har ett beslut och en inriktning som bärs inte minst av vår statsminister, nämligen att ska leda klimatomställningen och att vi ska se till att vi för hem de nya, gröna jobben. Det kommer att innebära att vi involverar alla olika delar av samhället, för detta är en samhällsomställning. Det kanske absolut viktigaste är just det som även påpekar, nämligen att man har en bred tydlighet över alla politikområden. Det ska inte minst finnas en tydlighet i myndighetsstyrning och på andra sätt, så att alla helt enkelt drar åt samma håll. Jag är fortsatt väldigt förhoppningsfull när det gäller transportsektorn. Regeringen antog en stor elektrifieringsstrategi . Den innehåller massiva satsningar på bland annat laddinfrastrukturen. Vi har redan, med hjälp av de politiska initiativ regeringen har tagit, byggt ut med 64 000 laddstolpar. Detta är också någonting som behöver göras i hela EU. När det sedan gäller infrastrukturen och den kommande infrastrukturpropositionen, som naturligtvis är jättespännande, förväntar jag mig självklart också järnväg. Jag kan dock se framför mig att vägen framåt är en elektrifiering av bilar och av hela transportflottan. På vilket sätt vägar behövs för det får andra svara på, helt enkelt, men det är i alla fall den vägen jag ser framför mig – att vi i förlängningen får en fossilfri transportflotta. Det jag också skulle vilja säga någonting om är naturligtvis den förnybara energin. Vi har en målsättning som är satt av , nämligen att vi ska ha ställt om till ett förnybart energisystem till 2040. Just nu finns det ett massivt intresse av att investera inte minst i den havsbaserade vindkraften; vi har investerare som står på kö. Såväl de stora industrierna och deras företrädare som det ökade energibehovet kopplat till omställningen av transportflottan ger ju vid handen att detta behöver göras i snabb takt – men också att det är framför allt den havsbaserade vindkraften som kommer att skapa de möjligheterna för oss. Vi kommer att behöva lägga mycket tid, fokus och resurser framåt på att se till att vi kan tillfredsställa det energibehov vi kommer att se som en följd av den gröna omställningen. Sedan får dock gärna svara på hur ställer sig till reduktionsplikten. 59 (V): Då börjar jag med reduktionsplikten. politik vad gäller obligatorisk inblandning av biodrivmedel har alltid varit att vi är rätt skeptiska. Jo, den otroligt stora inblandning av biodrivmedel som regeringen har gått fram med fordrar enorma arealer av skog eller annan växande mark, som då måste användas till att producera bränsle att driva våra bilar med. Vi har sagt att vi gärna har en reduktionsplikt och gärna en inblandning – men inte i så stor omfattning som regeringen har föreslagit. Det är alltså därför vi inte vill ha de stora volymer som regeringen har föreslagit. Däremot vill vi satsa mer på transporteffektivitet, det vill säga att man flyttar över transporter från egen bil och lastbilar till kollektivtrafik och järnväg. Elektrifiering är helt rätt väg att gå, men kom ihåg, : Även om bilar och lastbilar körs på el på motorvägarna kommer de att fortsätta att riva upp partiklar från vägbanan. Det kommer att fortsätta vara buller, och det kommer att fortsätta att vara trängsel. Därför är det så viktigt att vi inte bygger nya motorvägar utan satsar på det som kallas transporteffektivitet, alltså att man flyttar över transporter från väg till järnväg – och till sjöfart ibland, när det gäller godstransporter. Jag ställer mig alltså frågande till att Socialdemokraterna går fram med förslaget att bygga nya motorvägar till väldigt höga kostnader. Det är pengar som i stället borde gå till kollektivtrafik och järnväg. När det gäller myndighetsinstruktionerna nämner Strandhäll den havsbaserade vindkraften. Det är otroligt viktigt, men då kan vi inte ha en försvarsmakt som motsätter sig utbyggnaden av varje ny vindkraftspark. När får vi nya instruktioner till Försvarsmakten och våra andra myndigheter så att de bedriver en verksamhet som verkar för att uppnå våra klimatmål i stället för att motarbeta dem? 60 Klimat- och miljöminister (S): Sammanfattningsvis kan man väl säga att just nu är beviset på att det händer saker om man investerar i klimatet, har ramverk och lagstiftning på plats för att ställa om samt stimulerar de stora utsläpparna att ställa om till den nya gröna tekniken och fasa ut det fossila. Det kan man konstatera när man utvärderar och var vi är . Jag är helt enig med om att vi har mycket kvar att göra och att vi behöver accelerera. Av respekt för våra barn och barnbarn och framtida generationer måste vi se till att klara av att ställa om och få stopp på utsläppen. Det är helt grundläggande. Det som ändå är ett privilegium och så fantastiskt nu är att man känner att olika delar av samhällsapparaten – näringsliv, politik och medborgare – drar åt samma håll. Vi ser att vinsterna med den gröna omställningen börjar växa fram i form av ökat välstånd, fler jobb och efterfrågan på ny kompetens. Vi ser ett nytt, modernt och grönt folkhem i , och det är det som är Socialdemokraternas idé framåt. Vi ska investera i just detta. Det gläder mig att höra att också och tycker att detta är rätt väg att gå. måste jag påpeka att det gång efter annan har understrukits att reduktionsplikten är ett av våra viktigaste verktyg för att få ned utsläppen. Att börja schackra med den är väldigt olyckligt – och särskilt att göra det tillsammans med sverigedemokrater och moderater, som vill någonting helt annat än att ha mer kollektivtrafik och att flytta över transporter till järnväg. Liera er i stället med dem som på riktigt står upp för klimatet, ! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:433 om priset på insatsvaror och jordbrukets lönsamhet 61 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att vända den negativa utvecklingen i det svenska lantbruket och i svensk livsmedelsproduktion. Vi har den allvarligaste säkerhetspolitiska situationen sedan , som en följd av invasion av . Det skapar stor osäkerhet och bidrar till ökade priser på insatsvaror som till exempel foder, energi och drivmedel. är bedömningen fortsatt att höga avräkningspriser på flertalet jordbruksvaror till del kompenserar för de ökade kostnaderna. För att stärka i denna extraordinära situation har regeringen aviserat åtgärder som riktas mot både företag och konsumenter. För att på kort sikt underlätta för lantbrukare och växthusföretag aviserade regeringen ett krispaket på till jordbruket. Regeringen föreslår ett förstärkt stöd till animaliesektorn på , ett utökat Norrlandsstöd på och en retroaktiv återbetalning av dieselskatten –som beräknas belasta statsbudgeten med . Till det kommer ett aviserat stöd till lantbruket på i ökad nedsättning av dieselskatten och stöd till animaliesektorn. Med dessa förslag och de åtgärder som har aviserats har regeringen sammanlagt presenterat åtgärder för cirka 3,1 miljarder för att stötta det svenska lantbruket och yrkesfisket. Det är viktiga åtgärder för att fortsätta att trygga svensk livsmedelsproduktion. Jag vill betona regeringens långsiktiga arbete för att stärka konkurrenskraften i svenskt jordbruk. Detta görs i linje med livsmedelsstrategin och genom den gemensamma jordbrukspolitiken. Sammanlagt har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. En är slutförd, och de två som pågår innefattar insatser som är beslutade på . är fortsatt beräknat . I handlingsplanerna ingår bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Inom ramen för livsmedelsstrategin görs även långsiktiga satsningar på den svenska livsmedelsexporten, som är ett viktigt verktyg för att öka konkurrenskraften i den svenska livsmedelskedjan. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett viktigt verktyg för att stärka det svenska jordbruket. I den kommande strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken har regeringen föreslagit att avsätts, och till det lägger vi i nationella åtgärder som avser hela programperioden. Även på EU-nivå vidtas åtgärder som ska underlätta för jordbruket i denna svåra situation. Bland annat har vidtagit ett antal åtgärder som regeringen stöder: ett tillfälligt krisramverk för statsstöd som gäller fram till , ett stödpaket om , ett stöd för privat lagring av griskött i syfte att stärka grisköttssektorn samt ett undantag från vissa förgröningskrav inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Där ingår att öppna upp för odling på ekologiska fokusarealer med bibehållet stöd. Sammanfattningsvis arbetar regeringen med ett stort antal åtgärder på både kort och lång sikt för att stärka konkurrenskraften i det svenska lantbruket och i svensk livsmedelproduktion. 62 (SD): Tack, ministern, för svaret! Jag vill med denna interpellation debattera jordbrukets lönsamhet och förutsättningar i kostnadskrisens tid och inte minst därefter. Debatten har skjutits upp. Så blir det ibland – det är helt okej – men den får kanske därmed en lite annan karaktär, eftersom den samlade oppositionen nu har drivit igenom och, i förrgår, beslutat i kammaren om ett stort antal förbättringar för lantbrukets lönsamhet och förutsättningar. Det handlar om att öka det befintliga krisstödet till gris- och fjäderfäsektorn samt om ytterligare krisstöd till mjölk-, nötkötts- och fårföretag. Det rör sig om minst 1 ½ miljard. Regeringen ska på EU-nivå aktivt driva att ett gruppundantag från statsstödsreglerna införs för animaliesektorn. Detta skulle kunna innebära ytterligare 1 ½ miljard kronor. Regeringen ska agera för att ge jordbrukare möjlighet att nyttja så mycket av sin mark som möjligt utan att det påverkar förgröningsstödet. Regeringen ska också återkomma med förslag på ett tillfälligt undantag från för att stödja växtodlingsföretag. Här finns ett utrymme på . Regeringen ska ta fram en lösning för att kunna återbetala dieselskatt retroaktivt från samt utöka det så kallade Norrlandsstödet maximalt . är det viktigt att understryka att det är avgörande att regeringen agerar skyndsamt för att genomföra det som har beslutat. Lättnaderna får inte komma . Om någon tittare tror att jordbrukets kostnadsläge är en liten fråga för ett begränsat antal personer vill jag säga följande: De ökade livsmedelspriserna bidrar till den ökade inflationen, liksom de höga drivmedelspriserna gör. På ökad inflation följer höjd ränta; i går aviserade mycket riktigt att räntan höjs. Kostnadsutvecklingen i lantbruket och för drivmedel leder alltså till att medborgarna får dyrare drivmedel, dyrare livsmedel och dyrare boende, även på . Konsekvenserna för vår livsmedelsberedskap är uppenbara. För lantbrukets vidkommande är det också viktigt att hålla nere inflation och ränteökningar, eftersom många lantbruksföretag har stora lån. Det är alltså bråttom. Den andra frågan om jordbrukets lönsamhet är den om långsiktig lönsamhet. Den som tror att kriserna i jordbruket har skapat den låga lönsamheten har fel. Tvärtom är det den kroniskt låga lönsamheten som har gjort jordbruket sårbart. Svenska jordbrukares konkurrensvillkor måste permanent göras mer lika de villkor som deras konkurrenter i andra EU-medlemsstater har. Tillfälliga krispaket är inte tillräckliga för att återställa hopp och framtidstro, och inte heller för att skapa de ekonomiska marginaler som saknas och som skulle ha dämpat denna och andra krisers effekt. Kortsiktigheten är en del av problembilden. Ministerns svar hänvisar till livsmedelsstrategin för det långsiktiga perspektivet, och visst innehåller livsmedelsstrategin många bra satsningar, inte minst upprättandet av strukturer för interaktion, såsom Arena, forskningssatsningar och ökat tillgängliggörande av nya växtskyddsmedel. Saken är den att fördröjningen när det gäller mer pengar till jordbrukarna är lång. Initiativen måste kompletteras med åtgärder som permanent sänker omkostnaderna för svenska jordbrukare. Det är mycket som inte realiseras när kostnadsläget är för högt. Man kan inte på samma sätt utnyttja ny teknik, ny kompetent arbetskraft eller exportkanaler om kalkylen inte går ihop. Mot bakgrund av vad jag har sagt undrar jag om regeringen kan tänka om och permanenta vissa av de tillfälliga satsningarna. Kanske den lägre dieselskatten? Det är ju det som behövs. 63 Statsrådet (S): Det är inte första gången som och jag står här. Jag vill påminna om den olagliga invasion som har har gjort av och som har skapat det här. Jag vill också påminna ledamoten om de beroenden och de sårbarheter som vi har kunnat se efter invasion av , bland annat beroendet av diesel och andra varor, till exempel handelsgödsel. Här är det enormt viktigt att vi gör det som Socialdemokraterna vill och som regeringen står för, det vill säga den klimatomställning vi behöver. Vi behöver producera de här insatsvarorna själva. Det låter nästan som att och jag delar den åsikten, men medan ledamoten hellre vill sänka skatten på diesel permanent ser jag hellre att vi gör oss oberoende av den typen av insatsvaror. De förslag som regeringen har lagt fram har vi lagt fram till riksdag därför att de är träffsäkra och effektiva och därför att de går att genomföra. Det gruppundantag som ledamoten pratar om försökte vi från regeringens sida att driva nere i EU. Det krävs ju att alla länder ställer sig bakom gruppundantaget, och det gjorde de inte vid det mötet. Vi har inte heller fått till oss att det finns någon väg framåt i detta.