prot · H90954 · 2022-01-18 00:00:00 — Det är en tunn strimma, som jag sa. Visst, man kan argumentera för höghastighetsjärnväg. Frågan är om man inte ska lyfta ut detta och finansiera det i särskild ordning. Med det sagt är detta mycket beklagligt. Det är ett höghastighetsprojekt som ska underlätta resande för boende i , och , där det faktiskt redan finns ganska goda förbindelser med tåg och flyg. Eventuellt kan detta projekt vara klart . De som får stå för notan är resten av , som får se nödvändiga projekt försenas och befintlig infrastruktur bli allt sämre. konstaterar följande i sin plan: ”Tillståndet på det statliga vägnätet har gradvis försämrats, och med givna anslagsnivåer kommer nedbrytningstakten att bli högre än åtgärdstakten. Det betyder att vägsystemet, trots anslagsökningen, kommer att försämras snabbare än vad kan återställa.” Det är mycket allvarligt att vårt gemensamma kapital gradvis förstörs och blir sämre vid utgången av planperioden. Anser statsrådet att detta är en rimlig prioritering av våra skattemedel och en önskvärd utveckling? I det aktuella fallet handlar det om de nya länsplaner som har tagits fram. Det konstateras att har haft en väldigt hög upparbetningsgrad under innevarande planperiod 2018–2021, delvis beroende på ett höjt kostnadsläge. Den ökade upparbetningen av medel räknas då av från kommande planperiod, 2022–2033, vilket innebär att länsplan i ett slag minskar med 246 miljoner , vilket i sin tur gör att det blir en kraftigt minskad ram, vilket gör att planperioden blir baktung 2026–2033, eftersom inte alla projekt kan inrymmas i den planen. Att bygga säkrare vägar har varit prioriterat, och vi har fått se allt färre allvarligt skadade och dödade längs våra vägar. Det är mycket glädjande. hotas den utvecklingen. I länsplanerna runt om i landet har man stora önskemål som kan betyda stora förbättringar i nollvisionens anda – de är även samhällsekonomiskt lönsamma. får inte ens de anslag som befolkningsstorleken och andelen av bnp motiverar. subventionerar därmed infrastruktur i storstäderna. Anser statsrådet att inte är värt att satsa på? 22 Infrastrukturminister (S): Jag kan försäkra om att det nog inte finns någon region, vare sig det gäller , , eller , som tycker att man har fått för mycket pengar. Alla säger att just de är särskilt missgynnade för att de har mer vägar eller mer trafik eller större andel av bnp. Utgångspunkten är naturligtvis att vi har sett till att skjuta till mer resurser än någonsin, så att alla får ordentliga ökningar. Det är det första. Sedan kommer det ändå att vara ett tufft prioriteringsarbete. När det gäller just nollvisionen och trafiksäkerheten ska vi ändå konstatera att det verkligen går åt rätt håll. hade vi kanske 1 300 döda i trafiken. Ni är vi nere kring 200. Det är en fantastisk utveckling. Så är det bland annat för att vi i den förra nationella planen, som jag bland annat fattade beslut om i föregående regering, såg till att staten hjälpte just regioner som eller andra delar av landet att finansiera mitträcken på länsvägarna. Vi såg nämligen att det var viktigt. Vi sköt till resurser så att man kunde sätta upp mitträcken. Då slapp man hastighetssänkningar. I stället kunde man öka hastigheten och få en säkrare trafik. På samma sätt tror jag att jämförelsen med hur resurserna fördelas kan halta lite, för är också ett av de län där det görs satsningar på BK4. Där är det en omfördelning av nationella medel till län som , , och . Det är pengar som vi nationellt fördelar ut till län och regioner där vi behöver öka bärigheten och tjälsäkringen för till exempel skogsindustrins transporter. Det sker alltså en viktig omfördelning. Men i grunden handlar det naturligtvis om att se till att skjuta till resurser. Då konstaterar jag att det är under socialdemokratiskt ledda regeringar som vi skjuter till mer resurser än någonsin, inte minst till vägarna. Jag noterar att inte svarar på frågan om vägslitageavgift. Jag tycker att det är lite besvärande att ska vara det enda landet där utländska lastbilar kan köra och slita på vägarna – tung trafik – utan att betala en krona. När svenska åkare åker till eller till får de betala. Men i är det fritt. Det är bara svenska åkerier och de boende i , på landsbygden, som betalar för vägarna eftersom , bland annat, har bestämt sig för att det inte ska tas ut någon vägslitageavgift. Avslutningsvis ska jag säga något om höghastighetståg och stambanor, eftersom nämner den frågan. Jag vill säga att det blir en felaktig beskrivning när man säger att detta bara ska underlätta mellan , och . Det handlar om tågtrafik i , i , i , i , i , i , i och i . Listan är lång över de orter som kommer att gynnas av att vi nu får nya stambanor. Men detta innebär också att trycket minskar på andra delar av järnvägsnätet – och Västra stambanan. Det innebär att vi faktiskt kan få bättre fungerande regional pendlingstrafik men också nationell tågtrafik. Det blir mer utrymme för att lägga gods på järnväg och minska trycket på vägarna. Ett bekymmer vi har är att det är ett ganska tungt tryck på vägarna. Jag har här i kammaren tidigare tagit upp exemplet väg 40 mellan och , där det är mycket tung trafik. Det är klart att alla inser behovet av att bygga en järnväg som avlastar mellan och . Det tycker regionalt, men nationellt är det uppenbart så att inte tycker detta. Jag tycker att det är olyckligt. behöver satsa både på vägar i hela landet, inte minst i , och naturligtvis också på järnväg i hela landet. 23 (M): Statsrådet kan naturligtvis peka på att regionerna har ett ansvar att göra egna prioriteringar, vilket även görs. Men det är för lite medel anslagna. har en större befolkning, trafikmängderna ökar och då är det inte okej att vi har så små resurser till förfogande. har ett näringsliv som tar marknadsandelar och växer på världsmarknaden. Exemplen är många på företag som är med och bidrar till att höja bnp och skatteinkomsterna till staten. i är ett. Det växer så det knakar och bidrar med teknik i elöverföringssystem som hela världen ropar efter. Storordrar kräver nyanställningar på i runda slängar 500 högt utbildade personer. Där krävs det också viktiga infrastruktursatsningar, bland annat på . Tycker statsrådet att vi ska svika dessa satsningar genom att inte växla upp infrastrukturen? Avslutningsvis vill jag peka på de vädjanden som kommer från lärare och föräldrar i norra . Vi måste agera när vi ser att infrastrukturen inte håller måttet. Vi måste lyssna och se att detta är en ohållbar utveckling som måste brytas. Bryt därför ut planerna på höghastighetståg, säkra upp finansieringen så att vår infrastruktur inte förstörs och anslå mer medel till länsplanerna så att vi kan bygga tryggare vägar! Gör något nu! 24 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Jag uppskattar det. Jag noterar att ledamoten sa att det är för lite resurser. När vi hade en moderatledd regering var det i nationell plan. är det närmare 900 miljarder. Den första nationella planen som jag hade förmånen att presentera för landet 2018 innehöll 100 miljarder mer. är det ytterligare 200 miljarder mer. Vi satsar mer än någonsin på infrastruktur. vill däremot i sitt förslag till infrastrukturpropositionen dra bort på utvecklingsanslaget och minska resurserna till nya vägar och ny järnväg. Här har en hemläxa att göra. Sedan måste man inse att det är tuffa prioriteringar i Region precis som i alla regioner och i hela landet, eftersom önskemålen är väldigt stora till följd av år av underinvesteringar på vägsidan. Det är därför vi satsar mer än någonsin på inte minst vägunderhåll. Om man vill tillföra mer resurser blir frågan om vägslitageavgift lite speciell, och jag noterar att inte kommenterar den frågan. Jag vill ändå säga att det blir besvärande när utländska lastbilar kan köra på och slita på den utan att behöva betala en enda krona medan de som bor där eller en svensk åkare som kör där ska betala för att finansiera detta. Låt oss erbjuda bulgariska, rumänska, polska och litauiska åkerier att också få vara med och betala för infrastrukturen, precis som svenska åkare får göra i och när man åker ute i . Vi höjer som sagt länsplaneanslagen i den proposition som ställer sig bakom. Det är en ordentlig ökning, men det kommer ändå att innebära tuffa prioriteringar. Den diskussionen får naturligtvis ta på hemmaplan med sina länspolitiker. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:214 om förslag till infrastrukturplan 25 Infrastrukturminister (S): har frågat mig hur jag avser att agera utifrån förslag till infrastrukturplan gällande hur nödvändigt underhåll av befintligt väg- och järnvägsnät ska genomföras och hur satsningar i norra finansieras. Regeringen har systematiskt satsat på underhåll av vägar och järnvägar både i nu gällande infrastrukturplan, i infrastrukturpropositionen som presenterades och i ett flertal budgetar, bland annat genom att öronmärka pengar till vägar på landsbygden. Det innebär att föreslås att gå till vidmakthållande av vägar och järnvägar kommande år. Jag kan konstatera att har haft så mycket pengar till järnvägsunderhåll. Transportsektorn står inför stora utmaningar. Utsläppen av växthusgaser från transporter behöver minska. Regeringen har arbetat aktivt för att främja överflyttning av transporter från väg- och flygtransporter till järnväg och sjöfart. För att nämna några exempel har regeringen infört den så kallade ekobonusen för sjöfarten och miljökompensation för järnvägen. Regeringen arbetar också med att öka transporteffektiviteten. Regeringen har till exempel satsat på att öka vägnätets bärighet, och cirka 3 av det statliga vägnätet är nu öppet för transporter med den högsta bärighetsklassen BK4. Regeringen arbetar även med att främja elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg. Klimatomställningen måste fortsätta i ett högt tempo, både i och globalt. Omställningen måste ske utifrån de förutsättningar som råder för de olika trafikslagen och på ett sådant sätt att hela landet ges möjlighet att ställa om. 26 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag satt och lyssnade på den förra interpellationsdebatten, som handlade om i . är inte den enda vägen som behöver investeringar för att klara transporterna . I slutet av svaret på min interpellation säger statsrådet att det är viktigt att klimatomställningen fortsätter i oförminskad takt. Men klimatomställningen kan väl ändå inte genomföras på bekostnad av att vi ska kunna leva och verka över hela landet? Att vi ska ställa om fordon till att vara miljövänliga är det ingen som har ifrågasatt, men vi kan ju inte låta vägarna eller för all del järnvägarna förfalla. Statsrådet säger också i svaret att det har varit så mycket pengar till underhåll av väg och järnväg. Det är ändå uppenbart att pengarna inte räcker, eftersom själva säger att statusen både på järnväg och på väg kommer att vara sämre 2033 än . Många av vägarna är knappt farbara under vissa perioder , och då kommer det att vara etter värre 2033. Vi har utvecklat vårt samhälle. Ända sedan vi uppfann hjulet har rörligheten varit viktig för att mänskligheten ska kunna utveckla vad som har lett fram till vårt moderna samhälle. Det har varit en förutsättning för att kunna ha industriell verksamhet där vi kan flytta varor och gods så att också människor kan förflytta sig. Det är oerhört viktigt. En gång i tiden var det järnvägen som innebar den stora utvecklingen i samhället. Där järnvägen drogs fram utvecklades städerna. är infrastrukturen betydligt mer komplex än bara en järnväg. måste vi ha järnväg och ett fungerande vägsystem liksom sjöfart och flyg. Alla dessa olika former av infrastruktur måste fungera. Då blir det lite märkligt att se den infrastrukturplan som lägger fram där man med berått mod gör så att vi kommer att ha ett sämre läge 2033 än vad vi har . Då spelar det ingen roll om vi pratar om järnväg eller väg; det kommer att vara lika illa i vilket fall. hör vi statsrådet säga att vi måste utveckla järnvägen för att minska miljöpåverkan. Det är precis rakt motsatt det som själva skriver: Man kommer inte att kunna upprätthålla en god standard på järnvägen. Någonstans äts pengarna upp, och det är, precis som diskuterades innan, höghastighetståget som är den gökunge i boet som kommer att äta upp framtida investeringar och framtida underhåll i den infrastruktur vi redan har. Det är jätteviktigt att både järnvägen och vägen fungerar tillsammans. En gång i tiden var de svenska åkarna järnvägens utan jämförelse största kunder. flyttas godset i stället över på olaglig trafik på våra vägar. Här säger statsrådet att vägslitageavgift ska införas. Det vore mycket bättre om Socialdemokraterna hänger på vårt förslag så att det blir samma typ av system som har med Mauten. Då får varenda en som kommer in i landet vara med och betala på de vägar de kör på. Statsrådet och hans partikamrater är välkomna att ansluta sig till vår motion. 27 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för redovisningen av syn på infrastruktursatsningarna. Jag har respekt för att man kan ha olika viktning av hur man prioriterar. utgår från det riksdagsbeslut som finns när de tar fram sitt förslag till nationell plan. Där finns 197 miljarder till vidmakthållande av infrastrukturen, och det har aldrig varit fråga om så mycket. I den förra planen kunde vi lägga mer på järnvägsunderhåll. ökar både järnvägs- och vägunderhållet. blir det så att ju mer pengar vi lägger fram, desto mer satsningar görs. Men jag tycker också att det är viktigt att både och regeringen tar tillfället i akt att syna om resurserna används på rätt sätt. När det gäller vägunderhåll har kostnaderna ökat med 60–, enligt , och jag är bekymrad över den kostnadsökning vi ser på vägunderhållssidan och på järnvägsunderhållssidan. Det är därför regeringen har gett ett särskilt uppdrag till att granska vari den kostnadsökningen består. Det får inte vara utmaningar i upphandlingen, bristande konkurrens eller något annat som gör att vi inte får rätt valuta för de resurser vi satsar på vägunderhåll. Och vi har aldrig satsat så mycket som . Låt mig ändå ställa en fråga till . Han nämner svepande höghastighetstågen, på samma sätt som tidigare debattörer i interpellationsdebatter har gjort. Det vi talar om i nationell plan är , som i huvudsak handlar om –, –och Ostlänken. Det är alltså järnväg mellan och , där nuvarande järnväg går med . Kust-till-kust-sträckan är riktigt dålig. Vidare är vägen mellan och mycket hårt belastad. Sträckan –behövs verkligen för att öka kapaciteten eftersom det är trångt på . Vidare är det Ostlänken, det vill säga järnväg mellan , och . Är mot dessa satsningar? Tycker ni att vi inte ska bygga? Det finns ju en stark regional uppslutning. Näringslivet, företagen i , och , säger att detta är jätteviktigt för personalförsörjningen, för att pendla, och för att transportera mer gods. Vi får återkommande rapporter om att det är trångt på spåren. När alla regioner vill ha ännu mer regiontrafik, SJ vill trafikera med och , och godsföretagen säger att de vill utföra fler godstransporter, är utmaning att det är trångt på spåren eftersom järnvägsåkandet har ökat dramatiskt i . Men det har inte byggts så mycket ny järnväg. När ny järnväg skulle byggas på Norrbotniabanan – alla inser i efterhand hur fantastiskt viktig den satsningen hade varit då – var det en moderatledd regering som faktiskt stoppade bygget av Norrbotniabanan. Man ville inte satsa så mycket på infrastruktur. gör vi det. Vi renoverar och reparerar, men vi bygger också nytt. Vi bygger nya järnvägar, men vi bygger också nya vägar. Vi ser till att underhålla på ett sätt som ska vara så effektivt som möjligt och som skjuter till resurser i en utsträckning vi inte har varit med om . Det är en utmaning, och det är helt rätt att både och regeringen har uppmärksammat ansvaret att se till att de resurser som avsätts också går till förbättrat vägunderhåll. Jag arbetar hårt med detta, och jag vet att också är en viktig del i detta. 28 (SD): Jag tackar för statsrådets svar. I den förra interpellationsdebatten räknade statsrådet upp ett antal orter som skulle ha nytta av höghastighetståg. Jag noterade att inte en enda av de orterna ligger ovanför . Det är ovanför , i de nordligare länen, som den stora delen av industriproduktionen finns. Här måste vi förstärka både väg och järnväg så att industrin kan utvecklas så att människor kan leva, bo och verka i dessa områden. Det är lite lustigt när vi exempelvis pratar om sträckan –. Vi är inte alls emot att bygga en järnväg där, men det vi är emot är att bygga en höghastighetsjärnväg som enbart tillåter höghastighetståg. Vi vill att både regionaltåg och godståg ska kunna nyttja järnvägen, annars kommer likväl den tunga trafiken att köra ute på . tycker att man ska lyfta ut höghastighetståget ur planen och ha en annan finansiering. Annars äter det upp de investeringar som är nödvändiga för den befintliga infrastrukturen. Jag tycker att statsrådet ska ta en diskussion med . Då kanske det blir en lite mer saklig diskussion. Låt oss titta på Västra stambanan. De största problemen på Västra stambanan finns på sträckan –. Problemen där fortplantar sig upp i hela järnvägssystemet. Med ytterligare ett dubbelspår mellan och skulle trafiken i hela järnvägssystemet i förbättras. Dessutom skulle det vara möjligt att ta sig från till med direkttåg – en vanlig X2 – på två och . Det kostar inte på långa vägar de pengar som det kostar för höghastighetståget. Detta kommer inte att stanna vid de 107 miljarder man tänker investera i höghastighetstågen. Då blir det bara små snuttar av höghastighetjärnväg lite här och var. Det finns en tanke att fortsätta, och då landar vi någonstans vid 400 miljarder eller mer. Vad som oroar mig är det som står i den plan som upprättat. Där framgår att risken för mindre störningar och tillfälliga restriktioner kommer att öka på denna del av vägnätet. kommer att säkerställa att vägarna inte blir så dåliga att framkomligheten för lätt trafik påverkas. pratar vi alltså om personbilar och mindre lätta lastbilar. Men hur ska man då klara industriproduktion och jordbruksproduktion i de områdena om den tunga trafiken inte får komma fram? Mjölkbilen ligger ingalunda och kör på fram och tillbaka, utan mjölkbilen åker på småvägar ut till gårdarna. Likadant är det med skogsproduktionen som tas ut ur skogen till industrin. Om inte kan hålla vägen framkomlig för annat än lätta fordon kommer det att bli allvarliga problem med matförsörjning och industriell verksamhet ute i det finmaskiga vägnätet. Jag tvivlar inte på att E4 och E20 kommer att hållas trafikdugliga, men problemen uppstår på länsvägarna. Det är där som en stor del av den industriella verksamheten finns. Det är dags att agera även i denna fråga. 29 Infrastrukturminister (S): Det blir lite fånigt när säger att det inte sker några satsningar norr om . Det är för att vi talar om stambanor som går mellan , och via , , , och så vidare. Då nämner inte , Ostkustbanan, , Mittbanan och . Det görs satsningar på järnväg även i norra i en utsträckning vi aldrig har varit med om . Det är poängen, nämligen att vi lägger mer resurser än någonsin på att utveckla infrastrukturen inte minst också i norra . Vi kan dessutom lägga till Malmporten. Det har kommit klartecken och blivit byggstart för fördjupningen av hamnen i , vilket gör att vi verkligen är väl rustade med de satsningar som görs för alla de investeringar som sker i norra . Det gäller den gröna industriella revolutionen när Northvolt, Hybrit, , och andra satsar på framtidens industriella produktion i norra . Det är därför jag beklagar att Norrbotniabanan stoppades av en moderatledd regering . Om man inte hade gjort det hade banan varit byggd . Tänk vilken betydelse det hade haft för personalförsörjningen i norra och för godstransporterna. Det hade varit mycket mindre trafik på eller på existerande järnvägssystem om det hade funnits en norrbotniabana. Det är så jag tycker att vi måste fundera också här. har den fördelen att den är kapacitetsstark. Flyttar vi över gods till järnvägssystemet, och även persontransporter, minskar också trycket på våra vägar. Det är en viktig del. Sedan har jag väldigt svårt att förstå argumentet från och om att man gärna ska bygga järnväg mellan och men att tågen inte får gå för fort på den. Jag har lite svårt att se poängen med det. Det viktiga är att det byggs ny järnväg, och om tågen sedan kan gå fort på den är väl det också bra. Det viktiga är att den fungerar och skapar en fungerande avlastning av nuvarande infrastruktur och att detta ger möjlighet till bra persontrafik mellan och – gärna då förbi . Från och många andra förs det ibland fram tankar om att lyfta ur detta ur den nationella planen, som om det skulle innebära att det på något magiskt sätt blev gratis. Så är det inte. Skulle vi lyfta ur dessa 107 miljarder minskar den nationella planen med 107 miljarder, för de pengarna måste ju tas någonstans ifrån. Poängen är att vi gör en nationell plan som omfattar , så att vi inrymmer och finansierar åtaganden. Det är det jag tycker åligger alla partier i riksdag. Vill man då inte, som säger, finansiera –, –eller en järnväg mellan , och får man väl göra så som jag ändå tycker att ärligt och hederligt gjort i , nämligen tala om att man vill ta bort . Jag har inte sett någon summa från . Det är bättre att redovisa detta och stolt stå upp för att man inte vill att Ostlänken ska byggas eller att man säger nej till –eller –. Det tycker jag vore ärligare än att lite svepande säga: ”Ta bort en satsning på höghastighetståg i allmänhet, så blir det mer pengar till vägar!” Så är det inte. Det finns mer pengar till vägar och vägunderhåll än någonsin, men det finns också mer pengar till nyinvesteringar i både väginfrastruktur och järnvägsinfrastruktur. Det är för att den här regeringen väljer att prioritera infrastrukturen, inte minst för att klara klimatomställningen och skapa klimatsmarta transporter. Det handlar om elektrifiering av vägarna och en satsning på järnväg och sjöfart. hoppas vi också på elektrifiering av flyget, men det är en annan fråga och en annan debatt. 30 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag sa aldrig att vi inte ska bygga järnväg mellan och , och jag sa heller inte att det var ett problem om tågen går fort. Det jag sa var att det är ett problem om man bygger en järnväg som bara får trafikeras av höghastighetståg. Det är ungefär som att bygga en motorväg där man bara släpper fram Ferraribilar och där inget annat får åka. Det blir ju lika tokigt. Bygg en järnväg mellan och , men se till att den kan trafikeras av de tåg som behöver gå där – snabba tåg, regiontåg eller möjligen godståg! Det blir ändå lite märkligt när man fokuserar debatten på höghastighetstågen och släpper allt annat runt om i landet. skriver själva att den mindre trafikerade banan kommer att få ett försämrat tekniskt tillstånd med försämrad robusthet, ökad risk för trafikpåverkan och tillfälliga hastighetsnedsättningar. Då är det alltså järnvägsfrågan vi talar om. De som bor i områden som har de lägre trafikerade banorna får ju stå tillbaka och vara med och finansiera ett projekt som kommer att vara exklusivt för dem som har bråttom mellan och eller och . Man måste se till att hela infrastruktur fungerar. Den ska fungera oavsett var jag bor och oavsett om jag åker på väg eller järnväg. Vi har inte mer pengar än dem vi har i skatteintäkter, och därför får man fördela dem klokt och inte bygga ett prestigeprojekt som äter upp alla möjligheter att ha en väl fungerande infrastruktur runt om i landet. Man ska också vara klar över att en stor del av vår industriella verksamhet sker ute på landsbygden. Det är inte enbart , ABB eller de stora drakarna det handlar om, utan vi har massor av företag ute i landsbygden. De måste också kunna fungera. 31 Infrastrukturminister (S): Jag tycker ändå att det är sorgligt att i detta läge inte håller sig till sanningen.