prot · H90962 · 2022-02-01 00:00:00 — Jag räknade upp ett antal funktioner som vi vill ha i det här systemet: Det ska vara transparens, det ska vara jämförbart och icke-diskriminerande och priset för laddning ska vara tydligt. 116 (V): Att marknaden inte alltid lyckas tror jag var kvällens understatement! Det händer tyvärr rätt ofta att vi ser resultatet av marknadsmisslyckanden. Det här är inte bara ett marknadsmisslyckande utan någon form av hybrid som är lite svår att få grepp om. Klart är i alla fall att regeringen har gått in med i det här systemet. Man har finansierat uppbyggandet av 65 000 publika laddplatser, och då tycker jag att det är fullt rimligt att man ställer någon form av motkrav. Jag tror kanske inte heller att det är så lämpligt att vi stiftar en lag, som ministern var inne på och som han inte ville göra. Det kan vara en lite väl rigid lösning, och dessutom tar det . Regeringen måste ändå kunna ställa någon form av motkrav på de pengar som man betalar ut, och då tycker jag att just användbarhet och transparens är oerhört viktigt. Det ska vara lätt att använda de här systemen, och det ska inte vara någon prisdifferens på hundratals procent. Ministern räknade upp ett antal kriterier för hur det här publika laddsystemet ska fungera, och det tycker jag lät bra. Min konkreta fråga är: Tänker ministern ta in de här kriterierna i bidragssystemet? Tänker man ändra i Klimatklivet, som är den största källan till utbetalningar för laddstolpar? Tänker man ställa motkrav vid utbetalningar för finansiering av laddinfrastruktur? Jag undrar också när nästa branschmöte kommer att äga rum. Vad kommer ministern att säga till branschen? Vilka rapporter kommer han att inhämta så att vi kan få veta hur det går med att få ett enkelt och enhetligt betalsystem för de publika laddstationerna? Det kan inte vänta på någon EU-reglering som träder i kraft . 117 Statsrådet (S): Jag och delar ambitionen att det här ska gå snabbt. Att marknaden inte fullt ut har lyckats skulle jag inte likställa med att marknaden totalt har misslyckats. Jag skulle verkligen inte säga att har en misslyckad elektrifiering eller att vi har misslyckats med laddstolparna. Det finns väldigt många laddstolpar ute, men det är klart att det behövs fler. Det behövs också en bättre fördelning över hela . var inne på vilka krav som ställs på de laddstolpar som satts upp med statligt stöd. Mycket riktigt går det största stödet just via Klimatklivet. Där finns det vissa krav på tekniska standarder och att stolparna ska vara förberedda för enhetlig mätning och debitering. Ett nyckelord som kan vara bra att känna till är alltså att de ska vara förberedda för enhetlig mätning och debitering. Anledningen till att det har ställts krav på förberedelse och inte andra krav har att göra just med den tekniska utvecklingen på fordon och laddstolparnas livslängd. Det skulle helt enkelt kunna leda till att laddstolparna riskerar att utrustas med dyr teknik som fordonen ännu inte kan hantera, och den kostnaden skulle i sig kunna stjälpas över på priset för dem som laddar bilen. Det finns naturligtvis anledning att se över detta , men har bedömningen varit att det är för tidigt att gå in med den regleringen innan tekniken verkligen har satt sig. Nästa branschmöte måste jag få be att återkomma om till . Men var så säker på att både och jag delar ambitionen att det här ska gå snabbt och att vi inte ska behöva vänta alltför länge på detta. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 24 Svar på interpellation 2021/22:281 om de ekonomiska förutsättningarna för kommuner med många delårsboende 118 Statsrådet (S): har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att utreda ifall det skulle vara möjligt att vara folkbokförd och skattskyldig i mer än en kommun samt när jag och regeringen kommer att låta utreda det kommunalekonomiska utjämningssystemet i enlighet med tillkännagivande. Kraftiga svängningar i antalet personer som bor och vistas i kommunen, så som det är för populära semesterkommuner, innebär utmaningar. Men som interpellanten påpekar skulle det finnas potentiella problem med att införa ett system där personer betalar kommunalskatt i flera kommuner. Det pågår inget arbete inom med att se över reglerna om hemortskommun, det vill säga till vilken kommun en person ska betala inkomstskatt. Jag skulle dock vilja lyfta fram ett par faktorer som är relevanta när vi diskuterar de ekonomiska förutsättningarna för kommuner med många delårsboende. förtydligades ansvarsfördelningen mellan bosättningskommun och vistelsekommun i socialtjänstlagen och i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Därigenom flyttades det huvudsakliga ansvaret för den enskildes stöd och hjälp enligt socialtjänstlagen och LSS från vistelse- till bosättningskommunen, även vid besök i till exempel fritidshus i annan kommun. Sålunda blev bosättningskommunen ersättningsskyldig för den verkställighet som vistelsekommunen bistår med. bedömde i en utvärdering att de nya reglerna om ansvarsfördelning mellan kommunerna vid tillfällig vistelse i till exempel ett semesterboende uppfattas som tydliga och framför allt som mer rättvisa än tidigare, då hela ansvaret låg på vistelsekommunen, och att dialogen mellan kommunerna har förbättrats. Skatteintäkter och generella statsbidrag står för av kommunernas intäkter. Utöver dessa intäkter har kommuner andra intäkter, till exempel från taxor och avgifter samt från den kommunala fastighetsavgiften. Fastighetsavgiften utgör i sammanhanget en mindre intäktspost, totalt vilket motsvarar av kommunernas intäkter. Intäkterna från fastighetsavgiften är nästan dubbelt så stora för besöksnäringskommuner som för genomsnittet av kommuner, vilket inte minst beror på höjda taxeringsvärden för fritidshus. Det finns således även positiva kommunalekonomiska effekter av att vara en turistkommun. Ett rättvist och träffsäkert kommunalekonomiskt utjämningssystem är en grundbult för att kommuner och regioner med olika förutsättningar ska ha goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Systemet behöver utvecklas i takt med samhällsutvecklingen. Ändringar i kostnadsutjämningen trädde i kraft , vilka innebar att systemet i större utsträckning beaktar socioekonomiska faktorer och gles bebyggelsestruktur. Ändringarna innebar att de ekonomiska förutsättningarna för kommunerna blev mer likvärdiga. Men som påpekar i sitt tillkännagivande var det länge sedan utjämningssystemet i sin helhet sågs över. Regeringen anser att det är viktigt att utjämningssystemet ses över med viss regelbundenhet och avser att återkomma till i fråga om tillkännagivandet. 119 (M): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. I min valkrets, , är besöksnäringarna en verklig basindustri, kan man säga. Särskilt de mindre kommunerna utmed lever på besökare och på turism. Inte minst är de många delårsboendena viktiga för kommunerna, för det lokala näringslivet och för den lokala ekonomin. De skapar underlag för mängder av företag, verksamheter och service som knappast hade burit sig och funnits annars. Jag vill inledningsvis säga att det finns positiva uppsidor med att ha många delårsboende i en kommun. Men den här interpellationen handlar också om att det finns betydande utmaningar, inte minst ekonomiska, för kommuner som har många delårsboende i relation till den stadigvarande befolkningen. Det är utmanande för kommuner med mycket stor andel delårsboende att dimensionera den offentliga servicen, den offentliga infrastrukturen och den kommunala servicen. Mycket av kostnaderna täcks förvisso, som statsrådet var inne på, av taxor, men det gäller långt ifrån allt. Kommuner med många besökare under säsong och med många delårsboende tvingas i praktiken överdimensionera exempelvis vägar, infrastruktur och fritidsanläggningar och anpassa dem utifrån ett invånarantal som tillfälligt, i regel av året, skjuter i höjden. Låt mig nämna min egen hemkommun . Vi har en stadigvarande befolkning på omkring 13 000 invånare. är vi plötsligt gott och väl 50 000. Det är klart att det innebär betydande utmaningar för kommunen att dimensionera allt från renhållning till infrastruktur. Notan för den överdimensionering som krävs landar på de 13 000, de som är folkbokförda i kommunen och är skattepliktiga i kommunen. Intäkterna för de många besökarna landar i stor utsträckning utanför kommunen. Det är staten som håvar in momsintäkterna, och de många säsongsanställda som jobbar i kustkommunerna bor allt som oftast någon annanstans. De är folkbokförda i en annan kommun och skattar således där. Det här är en utmaning. Vi ser också en utveckling så att delårsboende blir alltmer just delårsboende. talade man om sommargäster som kom till sina stugor och var där . är det inte ovanligt att den som är delårsboende bor närmast lika mycket i sitt fritidshus som i sin lägenhet i staden – som det ofta handlar om. Detta skapar en märklig situation. En person delar i praktiken sin tid tämligen lika mellan två kommuner men betalar skatt bara till en av dem. Det är bakgrunden till varför jag i har väckt motioner om att utreda möjligheten att vara folkbokförd och således vara skattepliktig i två kommuner. Den motionen, liksom andra motioner på samma tema, har avslagits . Jag har förståelse för det eftersom det är komplicerat hur ett sådant system skulle se ut i praktiken. Men då tycker jag att man som alternativ måste titta på möjligheten att skruva in detta i kostnadsutjämningssystemet. Jag vill gärna upprepa min fråga till civilministern. När ska den utredning som har efterfrågat tillsättas? Jag vill också lyfta fram frågan om hemtjänst till delårsboende och andra insatser enligt LSS, som statsrådet lyfte upp. Ersättningen för verkställighet ska betalas enligt den ersättningsnivå som bosättningskommunen tillämpar. Så är dagens regler. Vad tror ministern att den principen får för effekter i praktiken? 120 Statsrådet (S): Jag tackar interpellanten för den mycket viktiga interpellationen. Det är flera kommuner som brottas med just frågan om delårsboende. Flera kommuner delar utmaningen. Det tål i sammanhanget att särskilt redovisas att just turistkommuners ekonomiska situation har gynnats av ett par regeländringar . Deras intäkter från den kommunala fastighetsavgiften överstiger med råge genomsnittskommunens som bosättningskommunens betalningsansvar för äldreomsorgen i annan kommun också har förtydligats, vilket har inneburit minskade kostnader för semestergäster som är folkbokförda i annan kommun. Även om det är som riksdagsledamoten beskriver det, nämligen att vissa kommuner får stå för kostnader för befolkning som inte betalar skatt i vistelsekommunen, är det inte så att de helt står utan intäkter eller helt blir missgynnade av detta. Låt oss titta på som ett exempel. återfinns bland de 15 kommuner i som får mest intäkter från just fastighetsavgiften. hamnar på totalt plats fem i med per invånare , vilket motsvarar ungefär 1,71 procents skattesats. Det kan också vara värt att tillägga att de förändringar i kostnadsutjämningen som infördes innebar att riksdagsledamotens egen hemkommun fick ett extra tillskott med per invånare . Jag redovisade i mitt inledningsanförande att regeringen avser att återkomma till i fråga om tillkännagivandet om kostnadsutjämningen och utjämningssystemet i sin helhet. 121 (M): Låt mig återgå till frågan om hemtjänst till delårsboende. Det kan också handla om andra insatser enligt LSS, men hemtjänst eller trygghetslarm är det vanliga i delårsboendet. Det var verkligen en välkommen och viktig förändring som gjordes 2011 då det förtydligades att kostnadsansvaret naturligtvis inte bara kan läggas på vistelsekommunen, utan det rimliga är att det är bosättningskommunen, som har skatteintäkterna, där den enskilde betalar avgift för hemtjänst, som har ett kostnadsansvar. Jag ställde avslutningsvis i mitt första inlägg en fråga om vad statsrådet tror att de praktiska konsekvenserna blir av principen att ersättning för verkställighet ska betalas enligt den ersättningsnivå som bosättningskommunen tillämpar. Jag fick inte svar på frågan, men jag kan gärna ge ett svar till statsrådet. Konsekvensen blir att vistelsekommunen i många fall helt enkelt långt ifrån får den kostnadstäckning för de insatser som måste utföras. Att bedriva hemtjänst för helt plötsligt betydligt fler omsorgstagare är en stor utmaning. Den ordinarie personalen ska ha semester, och ökar behovet av omsorgsinsatser i kommunen. finns det gott om arbetstillfällen i kommunen . Låt mig titta på min grannkommun med blott 9 000 invånare. Den kommunen har haft verkställighet på hemtjänstinsatser som motsvarar 8 heltidstjänster. Det ska ställas i relation till den kommunens ordinarie bemanning med 60 undersköterskor. Om vi skalar upp det till Stockholmsmått skulle det behövas 800 extra heltidstjänster. Det är en enorm utmaning rent praktiskt för kommunen, men det innebär också betydande kostnader för kommunen. Den måste betala extra ersättning till sin ordinarie personal för att den ska skjuta på sin semester och för att ta in hyrpersonal för att klara bemanningen. Det driver upp kostnaderna som det tyvärr sänker kvaliteten i den kommunala omsorgen eftersom man tvingas ta in mer tillfällig personal och kanske inte klarar av att upprätthålla samma bemanning som . Jag tycker verkligen att det finns anledning att ifrågasätta principen. Är det verkligen hemkommunens kostnad som ska vara gällande? Är det inte mer rimligt att hemkommunen betalar för den faktiska kostnaden? Det hade varit ett steg som hade kunnat tas för att skapa mer rättvisa ekonomiska förutsättningar för vistelsekommuner. Sedan får jag väl upprepa min fråga om när utredningen kommer. Då en närmast helt enig riksdag gav ett tillkännagivande 2020 och statsrådets eget parti Socialdemokraterna ställde sig bakom att det var angeläget att göra den här heltäckande utredningen av kostnadsutjämningssystemet tycker jag att det är viktigt att den också kommer på plats. Jag tror att det är mycket möjligt att det är en mer framkomlig väg att justera kostnadsutjämningssystemet än att titta på möjligheten att öppna upp för folkbokföring i flera kommuner. Jag är intresserad av lösningen, att detta får en lösning, inte exakt hur den ser ut. Men ett viktigt steg vore ju att den här utredningen tillsattes. 122 Statsrådet (S): Jag tackar för inlägget. När det gäller just hemtjänstinsatserna och ersättningarna är det ju så att inget system är perfekt. Vi behöver, som i alla system, utvärdera och se om det fungerar väl. Gör det inte det behöver vi skruva i det. Så måste man göra med alla system. Kommunernas ersättningar i kostnadsutjämningssystemet och i andra ekonomiska system är heller ingen enkel materia att hantera. Skruvar man på ett ställe händer det saker i andra änden. Men utvecklingen ska som sagt alltid följas och utvärderas. Jag delar riksdagsledamotens syn på att det finns ett återkommande behov av att se över det kommunalekonomiska utjämningssystemet. I ljuset av det som riksdagsledamoten lyfter upp i dagens interpellation är det också värt att framhålla att vissa saker inte ingår i utjämningssystemet. En sådan sak är fastighetsavgiften, som vi redan diskuterat, där kommunerna faktiskt får behålla hela intäkten. Likadant är det med exempelvis intäkter från markförsäljning, som också har ökat i kommuner som är populära att besöka. Det är värt att nämna i debatten om delårsboenden. Som riksdagsledamoten är medveten om är det också så att ärenden och utredningar ska beredas på sedvanlig väg i . Vi tittar givetvis på tillkännagivandet och bereder det på sedvanlig väg, och vi återkommer till när det är aktuellt. 123 (M): Jag har varit riksdagsledamot länge nog för att veta att byråkratins kvarnar mal långsamt och att det kan ta tid att bereda olika ärenden. Men jag tror att man från det att fattade sitt beslut om tillkännagivandet 2020 skulle ha kunnat färdigställa utredningsdirektiv och tillsätta en utredning. Det tror jag inte hade gjort att man behövt stressa ihjäl sig på departementet om jag uttrycker mig så, fru talman. När det gäller frågorna som statsrådet lyfter fram om fördelarna för semesterkommuner eller kommuner med många delårsboende är det till stora delar korrekt. måste man vara medveten om att kommuner som min hemkommun – jag tar den återigen som exempel – och grannkommunen är kommuner där delårsboendena nog faktiskt är fler än helårsboendena. Det skapar stora utmaningar för kommunerna. Det skapar också andra utmaningar – de höga taxeringsvärdena, till exempel. De gör att det är dyrt för personer att köpa en bostad om de vill bo i kommunen. Vi har priser som mer liknar dem här i huvudstaden, men tyvärr är inte lönerna riktigt i nivå med dem här i . Det är också en utmaning för kommunerna när de ska locka till sig och behålla kommuninvånare som kan vara stadigboende och betala skatt. Just att man ska vara folkbokförd och betala skatt är som sagt grunden för den kommunala ekonomin. Som statsrådet nämnde i sitt svar kommer av de kommunala intäkterna från skatterna, från generella statsbidrag och skatteintäkter. Det är därför det är så viktigt att titta på det kommunala utjämningssystemet – om man inte väljer att titta på möjligheten att vara folkbokförd i flera kommuner. 124 Statsrådet (S): Jag tackar för inlägget. Avslutningsvis vill jag säga att det är viktigt att vi lyfter fram kommunernas ekonomi och debatterar de ekonomiska förutsättningarna för både kommuner och regioner, och även om jag och riksdagsledamoten kanske inte fullt ut är överens om allting i dagens debatt tycker jag ändå att det är bra att har lyft fram de här frågorna i sin interpellation. Det pågår som sagt inget arbete i för att titta på just dubbel folkbokföring och skattskyldighet. Däremot ser regeringen ett behov av att med viss regelbundenhet se över det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Vi avser som sagt att återkomma till med närmare besked i fråga om tillkännagivandet. Det sista jag vill säga är att för mig som socialdemokrat är det viktigt att värna och säkerställa en god välfärd av hög kvalitet i hela landet. Då gäller det att vi också har en fördelning av ekonomiska resurser som speglar behoven och förutsättningarna runt om i . Det ger också en bra grund för att ta tillbaka kontrollen över välfärden, vända på varenda sten för att bryta segregationen och bidra till en grön omställning som ger fler jobb. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:84 Sänkt energiskatt på bensin och diesel 2021/22:91 Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet 2021/22:93 Begränsning av avdragsrätten för underskott 2021/22:94 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram 2021/22:97 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar med anledning av prop. 2021/22:71 Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt 2021/22:4381 av Per Åsling m.fl. (C) 2021/22:FiU16 Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt åtgärder på skatteområdet och andra områden med anledning av coronaviruset § 26 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:305 En ny könstillhörighetslag av (MP) till socialminister (S) 2021/22:306 Arbetsmarknadsprövning för uppehållstillstånd på grund av arbete av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:307 Vägen som brottsplats av (SD) till finansminister (S) 2021/22:308 utredningar av barn och ungdomar av (C) till socialminister (S) § 27 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:942 slotts framtid av (M) till statsrådet (S) 2021/22:943 Tågförseningar till och från norra av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:944 Stödåtgärder för kulturbranschen av (C) 2021/22:945 Skrivelsen om nordiskt samarbete 2021 av (M) till statsrådet (S) 2021/22:946 Kostnaden för Global av (L) till försvarsminister (S) 2021/22:947 En kraftsamling mot antiziganismen av (S) 2021/22:948 Eventuella kostnadsfördyringar för Försvarsmakten av (M) till försvarsminister (S) 2021/22:949 Möjligheter att inventera nyckelbiotoper av (M) till statsrådet (S) 2021/22:950 Korruption hos den palestinska myndigheten av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:951 Åtgärder för minskad korruption av (M) till finansminister (S) 2021/22:952 Utökad övervakning av utvisade personer av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:953 Efterlevnad av anmälningsplikt för asylsökande av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:954 Krav på ursprungsländer som vägrar ta tillbaka sina medborgare av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:955 Förlängd preskriptionstid för av- och utvisningsbeslut av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:956 Felaktig folkbokföring och fusk med samordningsnummer av Kopparklint (M) till finansminister (S) 2021/22:957 Biståndet till länder som inte tar emot sina egna medborgare som utvisats från av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:958 EU:s inre marknad och nationella integritet av (M) till statsrådet (S) 2021/22:959 Dna-analys vid anhöriginvandring av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:960 Elkostnader för små företag av (M) till näringsminister (S) 2021/22:961 Ett starkt näringsliv med kompetenta medarbetare av (M) till utbildningsminister (S) 2021/22:962 Kostnadsavdrag vid arbete i hemmet av i (M) till finansminister (S) 2021/22:963 insatser i samband med WHO:s kampanj och arbete mot ålderismen av (L) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) § 28 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 14 anf. 38 (delvis), av förste vice talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med § 21 anf. 100 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om återtagande av plats i § 3 Meddelande om frågestund § 4 Anmälan om subsidiaritetsprövningar § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 6 Anmälan om faktapromemoria § 7 Anmälan om avskrivning av proposition och följdmotioner § 8 Ärenden för bordläggning § 9 Svar på interpellation 2021/22:290 om åtgärder för en bättre diabetesvård 1 Socialminister (S) 2 (M) 3 Socialminister (S) 4 (M) 5 Socialminister (S) 6 (M) 7 Socialminister (S) § 10 Svar på interpellation 2021/22:283 om åtgärder mot skuggsamhället 8 Statsrådet (S) 9 (SD) 10 Statsrådet (S) 11 (SD) 12 Statsrådet (S) 13 (SD) 14 Statsrådet (S) § 11 Svar på interpellation 2021/22:293 om återvändarverksamheten 15 Statsrådet (S) 16 (M) 17 Statsrådet (S) 18 (M) 19 Statsrådet (S) 20 (M) 21 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2021/22:295 om skuggsamhällets omfattning 22 Statsrådet (S) 23 (M) 24 Statsrådet (S) 25 (M) 26 Statsrådet (S) 27 (M) 28 Statsrådet (S) § 13 Svar på interpellation 2021/22:266 om vargpopulationen 29 Klimat- och miljöminister (S) 30 (M) 31 Klimat- och miljöminister (S) 32 (M) 33 Klimat- och miljöminister (S) 34 (M) 35 Klimat- och miljöminister (S) § 14 Svar på interpellation 2021/22:282 om den nationella infrastrukturplanen 36 Infrastrukturminister (S) 37 (KD) 38 (SD) 39 Infrastrukturminister (S) 40 (KD) 41 (SD) 42 Infrastrukturminister (S) 43 (KD) 44 Infrastrukturminister (S) § 15 Svar på interpellation 2021/22:289 om möjligheten att ta körkort under falsk identitet 45 Infrastrukturminister (S) 46 (SD) 47 Infrastrukturminister (S) 48 (SD) 49 Infrastrukturminister (S) 50 (SD) 51 Infrastrukturminister (S) § 16 Svar på interpellation 2021/22:292 om fyrspåret mellan och 52 Infrastrukturminister (S) 53 (M) 54 (V) 55 Infrastrukturminister (S) 56 (M) 57 (V) 58 Infrastrukturminister (S) 59 (M) 60 Infrastrukturminister (S) § 17 Svar på interpellation 2021/22:260 om skogens betydelse för klimat och biologisk mångfald 61 Statsrådet (S) 62 (V) 63 Statsrådet (S) 64 (V) 65 Statsrådet (S) 66 (V) 67 Statsrådet (S) § 18 Svar på interpellation 2021/22:291 om kostnadsutvecklingen inom lantbruket 68 Statsrådet (S) 69 (C) 70 (C) 71 (KD) 72 (SD) 73 Statsrådet (S)