prot · H90955 · 2022-01-19 00:00:00 — Vi kristdemokrater anser att det skulle vara intressant med en transparent översyn av de statliga bolagens aktiviteter i form av intern verksamhetsutveckling som sträcker sig utåt och sker i konkurrens med andra aktörer. Där anser vi att alla myndigheter också bör göra en översyn av vilka verksamheter som just konkurrerar med privata företag. Vi anser som sagt inte att alla statligt ägda bolag ska fortsätta att ägas av staten. Men de som ändå ägs av staten ska i alla fall inte konkurrera med privata verksamheter. Jag yrkar bifall till reservation 3 i detta betänkande. 66 (V) replik: Jag ska göra det mycket enkelt för ledamoten från att ge ett svar. Finns det någon avreglering som du tycker har blivit misslyckad i med allt som har hänt? Finns det någon avreglering som inte tycker blev bra? 67 (KD) replik: Tack, ledamoten , för frågan! Jag tror att det är så att ledamoten själv har någonting i tankarna där han tycker att vi borde erkänna att någonting har blivit tokigt. Jag vill i så fall gärna ställa motfrågan: Vad är det ledamoten menar? 68 (V) replik: Jag trodde att hade en bild av hela förloppet. Vi har haft avregleringar med massor av verksamheter som man har avreglerat. Jag bor på landsbygden. Jag ser vad som har drabbat landsbygden. Det är mycket som inte skulle fungera alls om vi inte skulle ha statlig inblandning. Men ändå låter det i det anförandet som kristdemokraten håller som att det är mycket som behöver privatiseras ytterligare. Jag tar bara ett exempel, eftersom jag inte tror att har koll på sådant. var i en mycket dålig sits. Om det hade varit privatägt hade vi aldrig haft kvar någon gruvbrytning i eller . Det är jag övertygad om. Eftersom det finns en statlig ägare som har en långsiktighet finns den kvar . Den har levererat tiotals miljarder efter det till staten. Det finns många sådana verksamheter som jag skulle kunna gå in på. Jag trodde att var säker och ville privatisera ytterligare. redogörelse för bolag med statligt ägande Jag kan ställa ytterligare en fråga. SCA är ett privatägt bolag. Sköter det skogarna bättre än , som är ett statligt bolag? 69 (KD) replik: Tack för förtydligandet från ledamoten ! Vi kristdemokrater tycker inte att alla de statliga bolag som finns ska fortsätta att ägas av staten. Staten ska prioritera det som är samhällsviktiga uppdrag. Det finns en marknad där ute där vi ser att privata företag kan göra det bättre. Vi ser också att staten bedriver verksamheter på en redan fungerande marknad och slår undan benen för dessa företag. Det är etablerade företag som betyder otroligt mycket just i våra glesbygder och på landsbygden. Svevia är ett sådant exempel, som verkligen slår undan benen för just dessa företag. Jag kan räkna upp ett antal bolag som vi inte ser som nödvändiga för staten att äga. Vi tror att man verkligen måste se över vad det är staten ska göra och vad som är statens uppgift. När det finns andra som kan sköta det bättre ska vi låta privata företag göra det. Staten är inte bäst på allt. Vi ska stifta lagar. Vi ska se till att vi har bra bolag som sköter sig och som ser till att den samhällsviktiga infrastrukturen och de samhällsviktiga uppdragen fungerar. Det som ledamoten tar upp här är bara ett försök att få oss kristdemokrater att ta frågan på ett helt annat sätt. Så tack för frågan, men jag väljer att sluta där. 70 (L): debatterar vi näringsutskottets betänkande om 2021 års redogörelse för bolag med statligt ägande. Liberalerna har flera reservationer, och vi står givetvis bakom alla dessa. Men för att spara tid kommer jag att yrka bifall endast till reservation 27. Låt mig börja med att säga att det alltid måste finnas ett tydligt syfte med att staten ska äga bolag. Liberalernas principiella utgångspunkt är att statens uppgift normalt sett ska vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen – inte att äga och driva bolag. Staten bör därför minska eller avveckla sitt företagsägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Staten ska därför endast i undantagsfall driva företag. Undantagsfall handlar alltså om statliga företag med ett särskilt samhällsuppdrag. Det innebär att i de statliga bolag där det finns såväl en samhällsnytta som en konkurrenssituation bör dessa verksamheter separeras så att det statliga ägandet i den kommersiella delen separeras och avvecklas. Givetvis ska alla försäljningar föregås av en grundlig analys som tydligt redovisar vilka delar av verksamheten som bör kvarstanna i statlig ägo av bland annat strategiska eller säkerhetspolitiska skäl. Övrig verksamhet som bedrivs i kommersiellt syfte på en konkurrensutsatt marknad bör därefter avyttras. redogörelse för bolag med statligt ägande Kort och gott ska endast statliga bolag med tydligt uttalad samhällsnytta bibehållas i statlig ägo. Statens bolagsportfölj består av 46 bolag till ett värde av . Är alla dessa statliga bolag till för samhällsnyttan? Är de strategiska för staten att äga? Finns det någon säkerhetspolitisk anledning att behålla alla dessa 46 bolag? Svaret på det är också nej. Vi har alltså 46 bolag med ett värde av 700 miljarder – jag tycker att man ska låta det sjunka in . Vi menar därför att regeringen bör tillsätta en , som ser över vilken samhällsnytta de statligt ägda bolagen med samhällsuppdrag bidrar med samt vilka bolag som är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga, i syfte att överväga vilka bolag som även fortsättningsvis bör ägas av staten. Denna breda översyn bör dessutom innehålla en analys av på vilket sätt dessa bolag konkurrerar med privata företag. Att avyttra bolag som saknar samhällsnytta och som inte är strategiska på annat sätt innebär dessutom att vi renodlar statens uppgifter och skapar bättre fungerande marknader. Jag kan dock konstatera att staten är och även framöver kommer att vara en betydande företagsägare. Mot denna bakgrund vill jag framföra att staten via sitt bolagsägande även är en stor markägare. Liberalerna anser därför att staten i sin roll som bolagsägare bör medverka till att öka tillgången på byggbar mark. Det gäller förstås inte fall där markinnehavet har betydelse för skyddsvärda naturintressen eller annan verksamhet med samhällsnytta. På detta sätt anser Liberalerna att staten kan komplettera kommunernas ansvar att tillhandahålla byggbar mark och möjliggöra en ökad produktionstakt av bostäder och kommersiella lokaler. Regeringen bör därför revidera ägardirektiven för de statligt ägda företag som är markägare så att de åläggs att medverka till att öka tillgången på byggbar mark. Vidare menar att skogsinnehav bör minska genom försäljningar till marknadspris. Det gynnar en levande landsbygd att skogen är lokalt ägd. Liberalerna anser att det finns förutsättningar att höja ambitionerna ytterligare när det gäller att överföra produktiv skogsmark från statlig till enskild ägo. Med det sagt är skogen en verklig skatt. Skogen bidrar med många olika värden, bland annat som ett gemensamt rum för friluftsliv och genom att motverka klimatförändringar och bevara den biologiska mångfalden. är skogsindustrin en av viktigaste näringar och helt avgörande för svensk export. Mer skog behöver skyddas, men mindre skogsägare är ofta mer framgångsrika i fråga om miljömålet för skogsförvaltningen än vad de stora skogsägarna är. Liberalerna anser att spelmarknaden behöver vara reglerad i syfte att motverka missbruk och spelberoende. Eftersom spelmarknaden med nätkasinon är internationell behövs också fler initiativ på EU-nivå för att stävja missbruket. I och med omregleringen av den svenska spelmarknaden har staten fått en tydligare och viktigare roll i att utöva tillsyn över spelmarknaden än vad som har varit fallet, och detta på en marknad där staten själv deltar. Men det måste finnas en tydlig gränsdragning när det gäller statens agerande, dels på den konkurrensutsatta delen, dels där det fortfarande råder monopol. redogörelse för bolag med statligt ägande Vi anser därför att AB Svenska Spels olika verksamhetsgrenar bör separeras från varandra så att spel som är monopoliserade, såsom landbaserade kasinon och värdeautomatspel, även fortsättningsvis bedrivs i Svenska Spels regi. Däremot finns det inga skäl för staten att via agera på den konkurrensutsatta spelmarknaden med andra typer av spel. Liberalerna anser därför att ska delas upp i två olika bolag: ett bolag under statens vingar och ett privat bolag. Detsamma gäller , där staten är en storägare. har blivit allt annat än bara ett telekomföretag. är bolaget mer av ett underhållningsbolag, eller ett innehållsbolag, med en bred palett av verksamhetsgrenar. äger numera även , där exempelvis TV4 och C ingår. Det kan finnas strategiskt och säkerhetspolitiskt viktiga delar i som staten även framgent ska ha kontroll över, och det har gjorts en omfattande analys av vad ett minskat ägande i bolaget skulle innebära. Men det gjordes aldrig någon analys av en funktionell uppdelning av verksamheten i två delar och hur detta skulle se ut. Det skulle vara två delar, där staten fortsättningsvis har kontroll över strategiskt och säkerhetspolitiskt viktiga delar, som nät, men där delar som telekomdelen och inte minst innehållsdelen, där exempelvis TV4 ingår, ska avyttras. Liberalerna menar att regeringen bör initiera en sådan utredning. Avslutningsvis, herr talman: ska bara driva företag i undantagsfall. Det måste finnas ett tydligt syfte med att staten ska äga bolag. I en välfungerande marknadsekonomi stiftar staten lagar, fattar beslut om skatter och sysslar med myndighetsutövning. Om staten på samma gång konkurrerar med privata företag på marknaden blandas rollerna samman. Statens monopol ska avvecklas, och statens ägande i företag ska fortsätta att minskas. 71 (V) replik: Jag ställer samma fråga till ledamoten och försöker få ett bättre svar än från . Finns det någon avreglering i som Liberalerna ser som ett misslyckande? Med alla marknadsexperiment som vi gått igenom i allt från skola till vård och med avvecklingen av delar av statens bolagsägande, finns det något som Liberalerna ser och tänker att det här blev inte riktigt bra? 72 (L) replik: Tack, , för din fråga! Det enkla svaret på den frågan skulle vara nej, men så enkelt är det ju inte. Det finns självklart en stor palett av utmaningar när ett bolag går från att ha varit statligt ägt till att bli privat. Det innebär inte att det är något som är dåligt – tvärtom, skulle jag vilja säga. Men när man kommer ut på en konkurrensutsatt marknad finns det delar som måste förbättras och som tar , delar där man inte haft samma kultur inom det statliga bolaget och så vidare. redogörelse för bolag med statligt ägande Sedan finns det självklart, vilket jag också tog upp i mitt anförande, sådant som kan ha säkerhetspolitiska eller strategiska aspekter. Där ska staten även fortsättningsvis äga bolagen. Men med det sagt är det väldigt många av de här 46 bolagen och de här 700 miljarderna som är i statens ägo som i stället skulle kunna finnas på den privata marknaden. Frågan är egentligen hur ser på de delar där det finns konkurrenter på den privata marknaden. Ska staten driva bolag? Jag kan ställa den frågan till . Är det statens huvudansvar att göra detta när det inte finns samhällsviktiga uppdrag? 73 (V) replik: Jag tackar för frågan från liberalen Teimouri. Absolut, det finns massor av bolag där staten bör vara med. Först och främst: Om man tjänar pengar någonstans, är det fel att staten tjänar pengar? Det var staten som tog ansvar när pandemin slog till. Då stod alla med mössan i hand, och staten blev sittande med svartepetter. Är det fel att staten tjänar pengar? Ett typiskt exempel är , som har inbringat miljardbelopp till statskassan. De hade inte funnits om ett liberalt parti hade styrt när krisen slog till . är ett annat. Jag ställde frågan till om de tycker att privata bolag gör det bästa jobbet på en konkurrensutsatt marknad. Jag frågade om SCA sköter skogen bättre än . Jag har inget emot SCA i det; jag ville bara fråga om SCA sköter skogen bättre än . Det finns massor av bolag där jag tycker att det är viktigt att staten är med och finns på banan. Det borde egentligen vara staten som driver alla bolag som utvinner och exploaterar våra naturresurser. Med det sagt har jag fortfarande inte fått ett komplett svar. Du tycker att allt har varit bra, , med en liberal syn på att man ska avreglera alla marknader. Det finns ingenting du kan peka på som har misslyckats i . Jag tackar för det svaret. Det tar jag givetvis med mig in i valrörelsen. 74 (L) replik: Jag är glad att vi kan debattera de här frågorna också i valrörelsen. Jag blir lite förvånad. Jag vet att det är syn när det gäller företag och vilken roll de har i samhället, men att säga att de stod med mössan i hand när pandemin slog till skulle jag säga är ganska anmärkningsvärt. Jag tänker att här handlar det väldigt mycket om att företagare precis som många andra betalar in skatt till staten. Då förväntade de sig också stöd när vi hamnade i den här situationen. Men för att komma tillbaka till din fråga, : När det gäller statligt ägande i bolag anser inte vi i Liberalerna att staten ska gå in på konkurrensutsatta marknader där man inte har något samhällsviktigt uppdrag. Där det inte finns någon säkerhetspolitiskt känslig information eller några strategiska delar ska inte staten vara inne. Det finns många andra som driver det mycket bättre. Det har vi många bra exempel på som vi också måste ta med oss. redogörelse för bolag med statligt ägande Det är inte alltid jättedåligt, som tycker, när staten lämnar ifrån sig sitt ägande. Tvärtom gör företag på marknaden ofta saker och ting mycket bättre än staten just för att de är företag och vet vad de sysslar med. Det har staten inte alltid samma erfarenhet av. 75 (MP): I dessa smittspridningstider blir det en del nya ansikten i debatterna. Jag ska försöka göra politik på området rättvisa i frånvaro. Förväntningarna på de statliga bolagen är med rätta höga. Vi i vill understryka några av de förväntningar vi har, nämligen följande:  De statligt ägda bolagen ska bidra till omställningen.  De ska ha vetenskapligt baserade klimatmål och klimatplaner.  Statliga bolag som hämtar sina intäkter från Sápmis naturresurser bör låta en del av vinsten gå tillbaka till Sápmi.  Finns det utländsk verksamhet i bolagen behöver de ta hänsyn till konsekvenserna för vatten‑, energi- och livsmedelssäkerhet där de verkar.  Även mindre företag måste ställa om – det borde ge bättre stöd till. anser att statligt ägda bolag ska bidra till omställningen. De här bolagen måste styras i en klimat- och miljömässigt hållbar riktning. , , , Postnord och står för av utsläppen i den statliga bolagsportföljen. Regeringen har i ägarpolicyn beslutat att bolagen ska vara föredömen inom sin bransch och arbeta för att uppnå miljökvalitetsmålen och . Föredömen – förväntningarna är som sagt med rätta höga. För att nå dit behöver regeringen utveckla och intensifiera ägarstyrningen så att skrivningarna om hållbarhet verkligen får genomslag. Alla statligt ägda bolag bör ha vetenskapligt baserade klimatmål och klimatplaner som tar dem till målen. Klimatet kan inte vänta. skulle vilja att SJ hade ett samhällsuppdrag att verka för ökat tågresande i och till viktiga städer i våra grannländer, inklusive utökad nattågstrafik och direktlinjer till andra delar av . vill att statliga Swedavia ska arbeta för minskat flygresande och att regeringen ska ge i uppdrag till Visit att i sin marknadsföring av som turistdestination fokusera på marknader nära oss i syfte att minska flygandet. vill ändra samt och regleringsbrev så att alla statliga skogsägare går mot ett skogsbruk utan gigantiska kalhyggen där avverkningsmetoderna anpassas för att skapa utrymme för större biologisk mångfald och kolinlagring. redogörelse för bolag med statligt ägande Vi vill utveckla uppdrag till att ge stöd till de mindre företagens omställning i syfte att hjälpa små industrier och företag att minska sin klimatpåverkan. Små företag har ibland otillräckliga resurser för att klara omställningen till fossilfritt och cirkulärt på egen hand och behöver bättre stöd att ställa om. vill också att regeringen ger statligt ägda bolag i uppdrag att i sin utländska verksamhet särskilt ta större hänsyn till konsekvenserna för vatten‑, energi- och livsmedelssäkerhet. När planetära gränsvillkor för utsläpp av växthusgaser överskrids, när vi lider förlust av biologisk mångfald och när kvävecykeln kommer ur balans får det konsekvenser för både vatten, energi och livsmedel. Åtgärder för att trygga ett av dessa behov måste utformas så att det inte missgynnar de andra behoven. Svenska staten har genom historien tagit naturresurser i Sápmi i anspråk. Det är resurser som byggt och fortsätter bygga rikt. Utöver att samerna ges ökat inflytande över hur naturresurserna nyttjas framöver – vilket nu blir möjligt i och med konsultationsordningen som beslutar om – behöver intäkter från de statliga bolagen i högre grad bidra till utveckling av det samiska samhällslivet. Statliga bolag som hämtar sina intäkter i Sápmis naturresurser bör avsätta en andel av sin vinst för att finansiera förvaltningen och utvecklingen av samiskt samhällsliv, språk och kultur. Även andra bolag vars verksamheter kraftigt påverkar Sápmis naturresurser bör bidra. Sammanfattningsvis ser de statliga bolagen som viktiga förebilder i omställningen mot en fossilfri och cirkulär ekonomi, som agerar förebilder vad gäller både klimatet och respekten för mänskliga rättigheter i alla lägen. Vi i står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 14, som bland annat handlar om hur statliga bolag ska bidra till omställningen och om att de som hämtar vinster ur Sápmis naturresurser ska avsätta en del av sin vinst till att stödja samiskt samhällsliv. 76 (M) replik: Tack, , för anförandet! Jag har en kort fråga till ledamoten . Det statliga bolaget har ju ett ganska stort ansvar för att se till att det svenska samhället tillhandahåller energi till alla brukare. har tillsammans med Socialdemokraterna sett till att har lagt ned två av våra stora kärnkraftverk, , med följden att elpriserna är astronomiskt höga. Anser ledamoten att det är ett klokt beslut att låta företag och enskilda människor betala astronomiskt höga energipriser i stället för att satsa på fossilfria alternativ, som kärnkraften ändå klassificeras som? 77 (MP) replik: Tack, , för frågan! Dessa reaktorer lades ned därför att det inte bedömdes lönsamt att göra de investeringar i dem som behövdes. Elpriserna bildas på en europeisk marknad. ser inget egenvärde i astronomiska elpriser. El- och energiutvinning är dock alltid något som påverkar omgivningen. kommer inte att se kärnkraft som ett hållbart energislag. Vi behöver hitta andra sätt att få den stabilitet på elmarknaden som efterlyser. Det handlar om energieffektivisering. Vi har faktiskt inte råd att göra av med energi som vi i stället kan använda till annat. redogörelse för bolag med statligt ägande Det handlar också om förnybara och långsiktigt hållbara energislag. Kärnkraft kommer inte att vara ett långsiktigt hållbart energislag. Det handlar dels om brytningen, dels om riskerna man använder kärnkraften, dels om att det inte finns färdiga lösningar för slutförvar. Det vi vill är att ställa om, så att man kan ha rimliga elpriser med hållbara energislag. 78 (M) replik: Tack, , för svaret! Vi ser en växande arbetsmarknad i just . Det innebär även att energiåtgången ökar kraftigt. Blickarna vänds norrut, vilket jag som västerbottning är tacksam för. Detta innebär att vi har ett enormt behov av, givetvis, hållbar och förnybar energi. Men det innebär inte att vi på det viset kan stänga ned två kärnkraftverk då vi inte kan ersätta kärnkraften med en hållbar energiproduktion, i detta läge då vi har så stort behov av energi. Därför måste man givetvis mötas halvvägs när det gäller att hitta förnybart och kunna fasa ut kärnkraft – ja, kanske. Men där är vi inte , och därför anser jag att vi inte kan lägga ned kärnkraft innan vi har ett hållbart alternativ. Jag frågar alltså återigen ledamoten : Anser att det är rimligt att både företag och enskilda människor ska betala så astronomiskt stora summor för sina elräkningar , bara på grund av att vi inte kan tillhandahålla en rimlig mängd energi för den förbrukning man behöver? 79 (MP) replik: Jag anser inte att astronomiska elpriser har ett egenvärde. Man behöver däremot betala för utsläpp man gör. Jag tycker ändå att det är glädjande att höra att öppnar för en utfasning av kärnkraften, som möts upp med förnybar energi. Jag, som inte fördjupar mig i dessa frågor eftersom jag inte sitter i det här utskottet, känner inte till några reaktorer som står inför en omedelbar nedläggning. Men det finns säkert andra i kammaren som känner till detta bättre. Det vi vet är att vi producerar mycket energi i . Vi vet att folk står i kö för att bygga vindkraftverk längs Sveriges kuster. Här finns en enorm potential. Vi vet också – och såvitt jag förstår är det ingen som är oense om detta – att överföringen av energi mellan olika delar av landet inte är tillräcklig. Vi ska ha rimliga elpriser, och vi ska också ha rimliga energislag, det vill säga förnybara energislag som ger oss en stabilitet in . Jag tycker också att det vi behöver göra när vi nu stöder hushåll, industrier och verksamheter är att hjälpa till så att man kan ställa om till hållbar energi i sina hus och fastigheter, göra tilläggsisolering eller vad det nu är som behövs på olika sätt. Så minskar vi beroendet av de europeiska elpriserna. 80 (S): redogörelse för bolag med statligt ägande Jag vill börja med att säga att det är oerhört hedrande att för allra första gången stå här . sedan var jag även på mitt första möte i näringsutskottet. Lite nervöst är det, men jag ska hålla mitt första anförande. Våra statliga bolag är något vi ska vara stolta över. Vi äger bolagen tillsammans. Det är vi, svenska folket, som äger dem gemensamt, och det är vår uppgift att förvalta dem genom att vara en aktiv och ansvarsfull ägare på ett professionellt sätt. På så vis bidrar vi till ett värdeskapande för bolagen, och det har inneburit att staten har fått mer resurser och därmed kunnat satsa på höjda pensioner och fler poliser och göra satsningar på välfärden. Statens bolag finns i hela landet och utgör en betydande del av svenskt näringsliv. följer även bolags- och förvaltningsprinciper och riktlinjer. Inom statens bolag finns bland annat viktiga verksamheter som högteknologisk forskning, telekom, fastigheter anpassade för samhällsservice, tillväxtkapital, kulturupplevelser och meningsfulla arbeten för personer med funktionsnedsättning. Det är styrelsen i dessa bolag som har det operativa och strategiska ansvaret, och det är regeringen som ansvarar för styrningen via ägardialog och ägardirektiv. Ytterst är det vi här i kammaren som har ansvaret och sätter ramarna. Vi har totalt 46 statliga bolag, varav 22 bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Totalt sysselsätts 135 000 personer, och värdet uppgår till . Det är en stadig ökning med över 100 miljarder . Att värdet har ökat kraftigt på våra bolag har således varit en bra affär för svenska folket, detta trots den tuffa tid vi alla har upplevt under pandemin och fortfarande befinner oss i. Vi har även fått över 300 miljarder i utdelningar och nära 200 miljarder bara . Samtliga bolag har det levererat utdelning. Den har bland annat gått till vård, skola och omsorg. De statliga bolagen ska ligga i framkant när det gäller hållbart företagande med en sund och säker arbetsmiljö. Vi ska ha höga krav, arbeta för jämställdhet och visa föredöme i ansvarstagande. har även påpekat att ”det är tydligt att staten strävar efter att vara en aktiv och professionell ägare på området hållbart företagande”. Forskning har visat att en mångfald av människor med olika erfarenheter och en könsmässigt balanserad styrelse är en vinn-vinnsituation.