prot · H909128 · 2022-06-10 00:00:00 — Inom finns också missioner i ett stort antal länder, bland annat på och i länder som , och , som alla arbetar för demokrati, en rättsbaserad ordning och rättsstatens principer – precis detta som vi alla talar om som viktiga ingredienser för ett tryggt, säkert, fredligt och demokratiskt samhälle. Jag vill också nämna akademi för postgraduate-utbildning med studenter som kommer från de östra delarna av . Det är ett utmärkt sätt att föra samman ungdomar i en gemensam utbildning för fredsarbete och gränsöverskridande arbete. Jag vill även ta upp andra problem inom som hänger ihop med . Vi har observatörsstyrkan som funnits i . Först upphörde gränsstyrkan. Sedan stod observatörerna på tur. Detta gör att det inte längre finns några neutrala ögon på plats. Detta problem har alltså orsakats av . Jag vill även lyfta upp årliga konferens om mänskliga rättigheter, som för tredje gången har varit inställd på grund av agerande. När jag lägger ihop allt detta ser jag ett stort behov av medlemskap i . har dessutom ställt särskilda villkor för valobservationer, som precis som alla andra av 56 medlemsländer har förbundit sig till. Alla har förbundit sig till att inbjuda parlamentariska församling, och till valobservation. Men vi valde att avstå från att observera valet då ville diktera villkoren. Så går det inte till i fråga om valobservationer. Jag vill också ta upp det demokratiska läget i där oppositionen nu är fängslad. Jag kan nämna , Navalnyj och mordet på . Allt detta visar på en dysfunktionell stat som inte drar sig för att attackera sina grannländer. Vi ska självfallet vara med i den union, den organisation, som kan garantera vår trygghet i detta allvarliga läge. 131 (-) replik: Ledamoten räknade med all rätt upp ett antal länder där Nato inte kunde förhindra krig som startat förut. Men inte heller Nato kunde förhindra krig nummer 2 i då tiotusentals civila dödades. Nato kunde heller inte förhindra kriget i , då tusentals civila dödades, eller i , med tusen och åter tusen döda. Jag har en fråga. Ni skriver att man ska nå av bnp till 2025. Det togs upp tidigare i debatten, så det hör väl till dagens ämne. Hur ser ni på det? Socialdemokraternas förslag – 2028 – är betydligt mer realistiskt. På vilket sätt ska ni uppnå detta? 132 (M) replik: Först och främst vill jag säga att inga av de länder som ledamoten nämnde är Natoländer. Det är just därför som ett stort antal länder vill bli medlemmar i . Låt mig nämna att nere på har blivit medlem i Nato. Detta var just för risken att bli utsatt för attack. Nato arbetar för fred. Men Nato arbetar också för att dess medlemsländer ska utvecklas i en demokratisk ordning och att länderna ska vara säkra och trygga. Det är precis därför som våra grannländer är med i Nato. Låt mig nämna , och . Låt mig nämna . Detta är länder som är med. Låt mig nämna att det finns ett stort antal andra länder som också vill bli medlemmar i . Jag hör regelbundet toner från såväl som . Jag vet att det fanns tankegångar också i innan det blev attackerat. 133 (-) replik: Den ena frågan jag ställde gällde de , något som är totalt orealistiskt. Jag vill påstå att man saknar ordentliga grunder för det. Ni har säkert inga svar på detta. Däremot tycker jag att försvarsministern har en betydligt mer realistisk uppfattning. När det gäller den andra delen är frågan: Ska jag tolka svarat som att det beror på att de inte är Natoländer? Skulle det motivera kriget som gjorde? Det var väl inte befogat? Det gäller , , , och . Det är tiotusentals döda. Skulle svaret vara att de inte var Natomedlemmar? Det var inte som angrep de länderna. Förtydliga gärna detta, De krigen kritiseras väldigt sällan av ledamoten . Det var absolut inget försvar för krig i . 134 (M) replik: tar här upp flera frågor som är helt omöjliga att behandla . Jag vill nämna att de krig som nämnde är krig som har berört icke-Natoländer. Jag vill också säga att det är krig där det är väldigt komplicerade situationer som råder i dessa länder. Det är krig som har drabbats miljontals människor, ja. Men det är också krig där man befinner sig i en väldigt svår situation. I flera av dessa är involverat i på något sätt. Vad som är viktigt är att vi i gör vad vi kan för att trygga vår nations säkerhet från den aggressor som finns öster om oss. Det handlar om ett Natomedlemskap. Det är jag för. Det hoppas jag att också är. Vi behöver en trygghet i . Det kan vi inte få på något annat sätt. Vem skulle hjälpa oss om grannen i öster skulle få för sig att anfalla? 135 (KD): invasion av har förändrat världsordningen. Inte bara attackerade helt oprovocerat sitt fredliga grannland, med tydliga anspråk på att erövra territorium. har också brutit mot en rad internationella överenskommelser som det självt skrivit under. Det gäller inte minst respekten för mänskliga rättigheter. har man beskjutit och bombarderat bostäder, sjukvårdsinrättningar, skolor och kulturbyggnader, med uppenbar fara för civilbefolkningen. Genom sin hänsynslöshet har drivit 14 miljoner ukrainare på flykt, inom landet, till länderna i närområdet, men också längre bort. Inte kunde jag drömma om att socialdemokratiska regering, som brukar framställa sig som världens samvete, skulle använda den ukrainska tragedin för att skära ned stödet till de mest utsatta i andra, mer avlägsna delar av världen. Med ett pennstreck minskades utbetalningslimitarna med , motsvarande av det svenska bistånd som förmedlas via aktörer inom civilsamhället. Denna nedskärning under pågående budgetår, utifrån preliminära beräkningar från , går emot alla principer om långsiktighet och förutsägbarhet. Det förorsakar svårreparerad skada på anseende som avtalspart. Det är 700 miljoner människor som lever i extrem fattigdom, och 100 miljoner människor är på flykt. Det är siffror som har ökat på grund av pandemin. Det gäller bland annat konflikterna i , och . anfallskrig i leder både till fler människor på flykt och till kraftigt höjda matpriser med katastrofhunger som följd i fattiga länder. Hunger riskerar att förvärra eller skapa fler nya konflikter, nya flyktingströmmar och större biståndsbehov . Det är kortsiktigt och kontraproduktivt att skära ned så som regeringen gör, även om man meddelat att man minskar nedskärningarna till . Svenskt bistånd behövs mer . Den solidaritet som är grundläggande i den kristdemokratiska ideologin handlar om att alla människor har samma värde, var vi än bor, och att vi alla har ett ansvar för varandra. Den solidariteten stannar inte vid gräns. Principen att vi delar med oss mer när vårt välstånd ökar är moraliskt rätt. har förbundit sig till enprocentsåtagandet . Det gör vårt land till en betydande givare med stort internationellt inflytande i förhållande till vår nations storlek. Den positionen ska vi ta vara på ännu bättre. Men ett generöst bistånd behöver också vara effektivt. Därför presenterar en reformagenda för ett mer effektivt, transparent och träffsäkert bistånd. Några delar vill jag lyfta fram här, herr talman. Biståndets finansiering ska för det första vara långsiktigt och förutsebart. Avräkningar som dem som regeringen har gjort bör generellt undvikas och bara göras i särskilda situationer när de också aviseras . För det andra behöver biståndet vara mer transparent och effektivt. I FN-organens kärnstöd är det svårt att följa hur de svenska biståndspengarna används. Därför vill vi begränsa antalet multilaterala organ som engagerar sig i och minska kärnstödets andel. I stället vill vi kanalisera större andel av biståndet via civilsamhället. vill för det tredje också se tydliga tematiska prioriteringar med tre huvudteman. Det handlar om att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Det handlar om ett effektivt klimatbistånd. Klimatkrisen drabbar de fattiga värst och bidrar till ökad fattigdom, mer hunger och ohälsa. Det handlar om kvinnors och flickors rättigheter. Det gäller stärkta utbildningsinsatser och intensifierat arbete för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och förbättrade möjligheter till egenförsörjning för kvinnor. fortsätter att värna ett effektivt och generöst bistånd, med en agenda för träffsäkerhet, transparens och antikorruption. Det är vår medmänskliga plikt, men det är också en klok investering i en stabil och fredlig omvärld. 136 (-): Efter att kriget bröt ut i startade den stora paniken. Men den startade inte hos ledamoten , hos KD eller för den delen hos Liberalerna. De har tyckt så här . De håller fast vid den linjen. Det förtjänar i varje fall att undvika kritik i det stycket. Men Socialdemokraterna och ändrade i panik sin uppfattning, trots att säkerhetsavdelningen inte såg något ytterligare hot som då var riktat mot . Paniken utlöstes, och vi ansåg att det krävde en folkomröstning. Det var det tidigare kravet från , och det här är en av anledningarna till att jag nu är partilös. Det handlar inte om det som Liberalerna hittade på när de hänvisade till någon Expoartikel och sa att jag skulle vara Putinvän. Man måste skynda fort. Men varför då? Varför hinner man inte med en noggrann analys och konsekvensbeskrivning med för- och nackdelar med ett medlemskap? Det finns fördelar med det. Men var är debatten? Varför var det så bråttom? Ett Natomedlemskap är naturligtvis inte den försäkring som många hävdar. De tror att vi är försäkrade och har en fullvärdig brandförsäkring genom Nato. Så är det inte, herr talman. Denna oförmåga är nästan obeskrivlig – att man inte tar med det här! Omdömet verkar ha försvunnit rakt ut, framför allt hos de här två partierna. Jag är motståndare till anslutningen ändå, men där har man varit trogen . Vad sa ambassaden i ? Gjorde man inte någon analys tidigare av om alla länder skulle vara med på Natoansökan? Nej, det gjorde man kanske inte. Glömde man det? Vad säger de i på frågan om hur de ställer sig till ett medlemskap? Det är väl rimligt att ta reda på det, och det är fullständigt obegripligt att man inte har gjort någon konsekvensanalys. ska man skicka offensiva vapen. Vad är då det? har ni sagt i debatterna att det är vapensystem som kan skjuta betydligt längre än nuvarande system som vi skickar, med granatgevär. Man ska alltså kunna nå in på den ryska sidan, beroende på var de grupperas. Då undrar jag: Var är analysen av konsekvenserna av detta? Om de här vapensystemen skjuter in i ryska områden och dödar ryssar – vad gör ryssarna då? Jag vet inte. Skulle det kunna trigga igång en ytterligare nivå, där man skulle kunna drista sig att tänka i något av de här analysspåren? Kommer man då att sätta in små taktiska kärnvapen i ? Eller tror man på fullt allvar att ryssarna kommer att förlora kriget och lämna och östra ? Ni kanske tror att ryssarna kommer att göra det och säga: Vi förlorade. Det kan man ju tro. Men jag tror inte det. Om ryssarna blir så trängda är det mycket möjligt att kriget eskalerar till ett litet, taktiskt kärnvapenkrig. Skulle då starta ett världsomspännande kärnvapenkrig med total förintelse? Jag är inte så säker på det. Det här borde man också noggrant analysera och sedan redovisa analyserna. Men det gör man inte. Finns det några? Jag tror inte det. Jag säger inte att det kommer att bli på det ena eller andra sättet, men jag tycker att det är värt att göra en analys. Det finns absolut ingen sådan gjord i det här stycket, och det oroar mig väldigt mycket. Det verkar som att ni andra här inne, undantaget och Vänstern, har bestämt er för att stödja väst och med alla till buds stående medel till den sista ukrainaren. Det verkar vara målet. Jag tror själv att sanktioner till viss del kan vara bra. Men vem drabbas mest av sanktionerna? Är det vi? Vilket folk i världen är det som kommer att drabbas enormt av detta? Vilka är det som kommer att dö – att svälta ihjäl? Vad bryr ni er om det? Jag säger inte att man ska upphöra med sanktionerna, och det här är absolut inget försvar av krig. Men man måste sätta sig och fundera ett steg till, och jag tror att man med alla till buds stående medel borde försöka få till stånd någon form av förhandlingar i stället för att peka ut fiender, som gör med jämna mellanrum. Jag vet inget annat land som pekar ut andra och säger: De där är fiender! Jag tror inte på det sättet att diplomatiskt umgås med andra länder. Med tanke på hur ni har hanterat det här och den tid som står till förfogande i ämnet vill jag, så att ingen ska missförstå, säga att jag inte på något sätt försvarar aggression. Jag tycker bara att man borde ha analyserat bättre, genomfört en folkomröstning och diskuterat detta noggrant. Om Erdoğan lyssnar på det här har han fått fullständigt klart för sig att inte backar. Vi kommer inte att skicka ned det folk som du vill ha. Behåll du ditt land där nere, och behåll du ditt Natomedlemskap! Jag vill inte in i den så kallade tryggheten. Det finns ingen trygghet när är med i en allians. Den utrikespolitiska debatten var härmed avslutad. § 4 Nato och arbetet mot kärnvapen betänkande 2021/22:UU20 Nato och arbetet mot kärnvapen Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. 137 (V): Vi debatterar motion med anledningen av en särskild händelse. Denna särskilda händelse, som har gjort att väckt denna motion, är regeringens ansökan om ett svenskt Natomedlemskap. motion är en väldigt bra motion, väckt i en osäker tid där nya säkerhetspolitiska vägval behöver tydliggöras och utvecklas. Det är därför förvånande att motionen fått ett så svagt bemötande från de andra partier. För oss i är förslagen i motioner sådana förslag som vi har lagt fram och framfört i motioner vi har skrivit, bland annat under det som kallas för den allmänna motionstiden här i . Sex av åtta partier i vill att ska gå med i Nato. Nato är en kärnvapenallians som använder kärnvapen som ett hot och som sin yttersta avskräckning för att Natoländer inte ska bli attackerade. Det gör att när nu troligtvis blir medlem blir kärnvapen i historien en del av vår försvars- och säkerhetspolitik. Det kunde ha varit vi skulle ha fått höra en tydlighet kring vad detta innebär från utrikesministern. Men det fick vi inte. Vi har kort och gott i ett slag gått från att vara militärt alliansfria till att nu vilja försvara oss med kärnvapen. Finns det då ingen kritik mot kärnvapen i de andra partierna i riksdag? Jo, det gör det givetvis, och vi lär här få höra en kavalkad av vackra ord mot kärnvapen. Tyvärr visar dagens behandling av detta ärende att det bara är tomma ord och ingen konkret handling – detta trots att Socialdemokraterna säger sig vilja stå upp för en kärnvapenfri värld och att den svenska Natoansökan inte ska utgöra något hinder för att bedriva kärnvapennedrustning. Socialdemokraterna har också sagt att de vill att gör ett så kallat unilateralt uttalande där vi säger att vi inte vill ha kärnvapen eller fast utländsk trupp på vårt territorium. Det kunde ha uttalats , i dagens utrikespolitiska deklaration, men det gjordes inte. Borde då inte Socialdemokraterna ha kunnat yrka bifall till motionens yrkande 6 om att inte ska ha permanent Natotrupp på svensk mark? Det Socialdemokraterna nu gör i stället för att samarbeta med sin tidigare regeringspartner är att göra upp med Natohögern. Liberalerna, med sitt stora Natoengagemang, borde ha ställt sig bakom motionens yrkande 5 om att ska vara pådrivande för att öka respekten för demokratiska värderingar genom demokratikrav i Nato. Liberalerna själva lade fram det förslaget så sent som . Men så här ser det ut när svenska partier ger upp sina ställningstaganden av oro för hur det skulle uppfattas om det fanns något hinder för ett svenskt Natomedlemskap hos de andra 29 Natoländerna, som ska godkänna oss. Man vill helt enkelt inte att det ska finnas några hinder, och därför vågar man inte heller säga vad man tycker. Det skulle kunna ha varit vi faktiskt diskuterade och uttryckte vad vill inom ramen för ett svenskt Natomedlemskap. Men de partier som vill gå med i Nato vill inte berätta om hur medlemskapet ska fungera i praktiken. Det tycker jag är den stora bristen och svagheten i dagens utrikespolitiska deklaration, som vi tidigare debatterade. Jag hoppas att andra partier nu tar chansen att uttrycka och ge löften som de kan stå upp för om de har valframgångar och om de kommer till makten. Jag hoppas att de kan se upp för detta och lova att saker och ting kommer att gälla även det, för finns det ingenting som hindrar att man ändrar åsikt väldigt snabbt. reser jag, troligtvis som den enda svenska riksdagsledamoten, ned till för delta i statspartnernas möte om . kommer att vara på plats som observatör, och det är välkommet att regeringen är det. Tyvärr är dock inte utrikesministern på plats. Mötet i kommer att vara det första mötet mellan alla stater som har skrivit under för en kärnvapenfri värld. Det är ett viktigt steg för att trycka på för en kärnvapenfri värld. Detta är den första konvention någonsin om denna typ av nedrustningsfrågor som inte har skrivit under. Jag tycker att det finns många goda argument för att borde ha skrivit under . Jag hoppas att kommer att skriva under . Precis som har kämpat på mot Natomotståndet kommer jag att kämpa på för att ska skriva under den här konventionen. Jag tror att det är ett viktigt steg i rätt riktning, och jag tycker att det är ett felval av oss att inte ha gjort det tidigare. Det är klart att ett svenskt Natomedlemskap, som innebär att vi kommer in under ett kärnvapenparaply, gör detta svårare. Men i grunden är det ändå positivt att ett antal Natoländer och ansökarländer deltar i konferensen och engagerar sig i detta. Till det kommer det som nämndes i den förra debatten, nämligen , som skulle ha hållits men som på grund av pandemin har fått flyttas fram i olika omgångar. Dessa konferenser är viktiga steg för att lyfta arbetet för en kärnvapenfri värld. Jag tror också att frågor som inte berörs i motionen specifikt, exempelvis detta med kärnvapenfria zoner som har varit en viktig del i arbetet med NPT, skulle kunna lyftas mer i den svenska debatten. När vi ser det här upptrissade läget i vårt närområde vore det bra om vi tillsammans med andra länder, och även självt, skapade kärnvapenfria zoner eller införde det som föreslår i yrkande 1, en nationell lagstiftning med förbud mot införsel av kärnvapen. Det vore viktiga steg för att signalera att kärnvapen inte finns på svenskt territorium, att man inte vill att kärnvapen används i namn och att det inte finns någon anledning att attackera oss. I motionen finns det flera andra viktiga förslag. Man lyfter hur arbetet funkar i Nato. En av de saker jag tycker har varit sorgliga i de säkerhetspolitiska överläggningarna är att det inte har blivit tydliggjort hur kärnvapen faktiskt är en del av alliansen. Visst är det så att det är de enskilda staterna som äger kärnvapnen, och det finns tre sådana i Nato. En av dem, , är inte med i själva Natosamarbetet med sina kärnvapen utan står utanför det som heter . Men och är med där med sina kärnvapen. Man har också olika typer av planering där. Man har en hel del övningar. Det finns ett samarbete som heter SNOWCAT där stater som och , som har sagt att man inte vill ha kärnvapen på sitt territorium, ändå är med och övar på kärnvapenanfall från Natos sida genom att ha flygplan som flyger bredvid flygplan och sådana saker. En annan sak som finns med i motionen, i yrkande 4, är förslaget om no first use, alltså att man inte ska vara först med att använda kärnvapen vid ett eventuellt kärnvapenkrig. Det är ett sätt att höja tröskeln mot att använda det som hot mot någon annan. I det osäkra läge vi befinner oss i , när de facto hotar med kärnvapen, vore den här principen otroligt viktig att få till, både inom Nato och generellt mot alla kärnvapenstater runt om i världen. Man brukar ju prata om att det finns fem legitima kärnvapenstater och fyra som har skaffat sig kärnvapen trots att de inte har tillstånd till det. Jag tror att signalen gentemot ett diktatoriskt land som , som vi ser gör uppskjutning efter uppskjutning, att det inte finns någon som tänker använda kärnvapen mot dem skulle vara väldigt viktig. Slutligen, herr talman, några ord som yrkande 6, som handlar om att vi inte ska några permanenta Natotrupper på svensk mark. Jag tycker mig ha hört i princip vartenda parti säga att det är detta man vill. Jag förstår inte varför vi har kommit så långt i processen utan att ens ha klarat av att uttala detta tillsammans. Vi förstår ju allihop att det skulle innebära en mängd komplikationer, både i form av ett ökat hot mot och i form av myndighetsutövning, jurisdiktion och andra saker i förhållande till enskilda svenskar, om det finns utländsk militär permanent här i . I har man hamnat i en situation där man inte har det formellt men där det pågår en väldigt lång övningsverksamhet som gör att de amerikanska trupperna i praktiken har blivit fasta i sin form i . Det är en utveckling vi inte vill se i . Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationen. 138 PER (MP): har lämnat in en ansökan om Natomedlemskap. Det är en historisk omsvängning efter av alliansfrihet som gjort att faktiskt är det land som har haft fred längst tid av alla världens länder. Men det mest bekymrande är kanske inte det utan att processen som ledde fram till beslutet har varit under all kritik. än vad det tar att få ett nytt pass i har ett av de mest avgörande besluten om svensk säkerhetspolitik och svensk utrikespolitik tagits av regeringen och av den här . Det har dessutom skett på ett sätt som gjort att svenska folket inte har kunnat vara delaktiga, med alldeles för lite tid för den samhällsdebatt som ett så stort och strategiskt beslut kräver. Det är därför som nu – någonsin, tror jag – har lämnat in en motion med anledning av händelse av större vikt för att vi ska få ett ytterligare tillfälle att diskutera dessa oerhört viktiga frågor. För oss är det avgörande att inget parti i efterhand ska kunna säga: De här frågorna var aldrig uppe på bordet. Vi diskuterade inte villkoren för Natomedlemskap. ställningstagande till kärnvapen eller till permanent Natotrupp var aldrig uppe till diskussion i . har alla partier chansen att faktiskt tydligt deklarera sin ståndpunkt i de här frågorna. I av ökande spänningar i världen behövs mer än någonsin globala aktörer som kan verka för fred, för konfliktförebyggande och för att medla i pågående konflikter. Här har en stolt tradition att falla tillbaka på, att som alliansfritt land medla och förebygga i krig och konflikter runt om i världen. Vårt diplomatiska arbete och vårt stabila bistånd har bidragit till att ge oss ett starkt namn som vi också kan använda för en fredlig utveckling i världen. För är det oerhört viktigt att röst för demokrati, för mänskliga rättigheter och för konfliktförebyggande nu ljuder högre . Vi vet nämligen att behoven globalt också är större . är risken i stället stor att vårt land redan nu under prövningen av vår Natoansökan blir tyst i kritiken mot länder som de facto rör sig i en oroande riktning när det gäller demokrati och yttrandefrihet, exempelvis . Vår syn är att aldrig, varken som ansökande land eller som fullvärdig medlem i Nato, får låta sig tystas. Vi måste hålla fast vid vår fastslagna hållning med en feministisk utrikespolitik och en stenhård kritik mot länder som förföljer oliktänkande, begränsar friheten för sin egen befolkning eller hotar och anfaller sina grannländer. röst är viktigare än någonsin för en värld i fred. är som sagt Natoansökan inskickad. Då måste vi också inom det politiska fältet hitta utrymme för den viktiga diskussionen om hur framtida medlemskap i ska se ut. Det minsta ska göra, om vi nu ska gå med i Nato, är att ställa krav, att tydliggöra vilka förbehåll som ska gälla för medlemskapet, precis som många nuvarande medlemsstater i Nato redan har gjort. ska till exempel inte – det anser vi är oerhört viktigt – ha kärnvapen på svensk mark, varken i freds- eller i krigstid.