prot · H90996 · 2022-04-08 00:00:00 — Jag tror att Cementas strategi att göra det i två omgångar är för att de är helt enkelt oroliga för det som själva miljöprövningen handlar om. Här måste man vara noggrann, . Även om vi ändrar på för att ta in klimatnytta och samhällsnytta får vi aldrig glömma vad debatten handlar om, nämligen om grundvatten. Det är klart att det måste finnas en stenhård miljöprövning i ärendet. Miljödomstolen sa att Cementa inte har kunnat visa att den stora driften på inte påverkar grundvattnet på . Det måste man naturligtvis också ha med i en sådan här avvägning. Det går inte att säga att vi kan anta regler och lagar i som skulle äventyra gotlänningarnas tillgång till dricksvatten. Det vill nog ingen riksdagsmajoritet fatta beslut om på samma sätt som man gjorde med det tillfälliga tillståndet . Jag tror att Cementas strategi bygger på att man ska få tillstånd för den verksamhet man bedriver men fram till det långa tillståndet kunna göra en ordentlig utredning och vägledning för framtiden så att det inte påverkar grundvattnet på . Det är ju trots allt det miljöprövningen handlar om. Vi har samma typ av problem med miljölagstiftningen. får man ändå säga har tjänat väldigt väl. Den kom 1997, och min bedömning är att är en av förutsättningarna för att svenska företag går före andra länder i världen. Det är en väldigt hård miljöprövning, men det har också gjort att svenska företag är beredda på hård miljöprövning. Och utvecklingen har delvis varit tvärtom – springer ju företagen snabbare än . Då är tyvärr ett hinder för att kunna ytterligare snabba på klimatomställningen och göra saker bättre i företagen. Min förhoppning är naturligtvis att regeringen kan skriva en proposition snabbt och att vi hittar en bra utgångspunkt i utredningen så att vi kan komma tillbaka till så snart det bara går och anta lagstiftning där man kan ta in bedömning av klimatnytta och samhällsnytta i en sammantagen miljöprövning – men, för att vara väldigt tydlig, inte tumma på miljöprövningen. Den måste vara världens hårdaste, för det är det som gör att företagen nu ligger så långt framme. Det är en avvägning. Det ska gå effektivt till. Som jag berättade i mitt inledande svar har vi fyra eller fem arbeten till för att det här ska bli bättre och mer förutsägbart för företagen. Det är rätt trassligt att få tillstånd . Många företag drar sig för att söka ett nytt tillstånd. De jobbar hellre med det gamla, mer utsläppande, än med ett nytt för att de är rädda att de inte ska få fortsätta med det de gör . Det måste vi naturligtvis rätta till. 34 (C): Det sista där är ju en av de stora poängerna med de gröna spåren – att inte sitta fast i gamla tillstånd. Det här är ingen ny situation heller, utan vi har vetat länge att man sitter kvar. Vi har en miljöbalk som ska vara den hårdaste i världen men som hindrar den här typen av förbättringar. Det är väl det som är problemet. När man skrev den, runt när jag föddes, tänkte man inte riktigt att vi ska bli bättre . Vi kommer att bli mer hållbara. Det är i den riktningen som inte bara politiken utan också företagen vill gå. Det är oerhört glädjande att vi är i den situationen . Där var vi inte när jag började i politiken för sedan. Men precis som statsrådet säger är det på många sätt företagen som driver det här, och då kan vi inte ha en miljöbalk som skulle skydda miljön men har gått mot att i vissa delar inte vara miljöstyrande utan tvärtom. Det är väl en sak vi ska ta med oss som politiker. Det vi skulle vilja ha är miljölagstiftning som faktiskt är miljöstyrande, som knuffar oss i den bättre riktningen och inte bara är defensiv eller statisk. Samhället är ju inte statiskt. Miljöarbetet är inte statiskt. Klimatarbetet har absolut inte råd att vara statiskt, inte om vi ska klara det tryck som finns på oss genom internationella avtal som vi ingått och inte om vi ska klara att gripa möjligheten att vara bäst i världen och världsledande – som bland annat Cementa är inom cement- och betongproduktionen. Det är det här som ska skapa svenska arbetstillfällen och fortsätta bygga svensk ekonomi stark. Det är innovationer, men det är också en svensk produktion som är bäst i världen vad gäller miljö och klimat. Där har vi en bit kvar. Jag tror inte att någon behöver vara orolig över att jag eller – förhoppningsvis – någon annan i den här kammaren vill fördärva gotlänningarnas dricksvatten. Problemet är att jurister måste sitta och göra avvägningar. När lagstiftningen inte ger utrymme att göra de avvägningarna hakar man upp sig på det som kan vara en hanterbar risk, eller också hamnar man i en situation där det är omöjligt att bevisa att man faktiskt kommer över det här. Det är precis det som behöver komma till, och det kommer jag att fortsätta jaga statsrådet för att vi ska få till stånd. 35 Näringsminister (S): Riktigt så långt som går här om miljöprövningen är jag inte beredd att gå. Vi vet att det har varit problem med grundvattenfrågor på . Det ska vara en hård prövning för att vara rädd om grundvattnet på . Vi har ju problem med tillräcklig vattenmängd på , så i det tycker jag att miljödomstolen gör helt rätt bedömning. Där måste Cementa, bolaget som söker tillstånd, kunna visa att verksamheten man bedriver på inte påverkar dricksvattnet för gotlänningarna. I övrigt, fru talman, håller jag med . Jag tycker också att det är en otroligt rolig utveckling att kundernas krav på fossilfria produkter gör att företagen tjänar mer pengar på den omställda produkten än de gjorde på sin tidigare produkt. Det här har också blivit ett sätt för att öka sysselsättningen. pratade man väldigt mycket här i kammaren om hur många jobb som skulle försvinna på grund av alla krav för att vi ska bli världens första fossilfria välfärdsnation. pratar vi snarare om hur många jobb det här skapar. Det ger också massor av jobb på orter i där det tidigare varit svårt att skapa jobb, så hela situationen är vinn-vinn. Det har varit många besök i och den senaste månaden. Självbilden har förändrats i två län som vi tidigare hade krispaket för vart och . har lägsta arbetslöshet och näst lägsta arbetslöshet. Det är ju uppochnedvända världen som den här gröna industriomställningen har lett till. Och givetvis, , ska vi se till att miljölagstiftningen anpassas till den här nya perioden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:422 om bidrag till islamistiska aktörer i civilsamhället 36 Kulturminister (S): har frågat mig vilka förslag jag avser att lägga fram till för att säkerställa att islamistiska aktörer och liknande samhällsfarliga krafter stoppas från att ta emot statsbidrag avsedda för civilsamhället. Han har även frågat mig hur jag avser att hantera problematiken med att islamistiska aktörer och liknande samhällsfarliga krafter stärker och flyttar fram sina positioner genom att de tar emot bidrag avsedda för civilsamhället från kommuner och regioner i . Först och främst: Våra skattepengar ska inte gå till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska rörelser. Regeringen planerar att lämna en proposition till före valet där nya demokrativillkor för stöd till trossamfunden och övriga civilsamhället presenteras. Det är angeläget att få förtydligade, rättssäkra och enhetliga demokrativillkor på plats. Vi behöver se till att myndigheter och organisationer som fördelar stöd till civilsamhället har välfungerande verktyg för att förhindra att medel går till verksamheter som inte är förenliga med samhällets grundläggande värderingar. Detta för att se till att skattemedel inte går till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska rörelser som vill splittra vårt samhälle eller att de slussas ut i organiserad kriminalitet. Detta är en del i regeringens arbete med att vända på varje sten för att bekämpa brottsligheten. Det ligger i både det offentligas och civilsamhällets intresse att värna bidragssystemens legitimitet, bland annat genom en rättssäker bidragshantering. Om en organisation bedriver en verksamhet som står i strid med samhällets grundläggande värderingar eller om den på annat sätt missbrukar det förtroende den getts ska inte offentliga medel gå till organisationen. Det är därför regeringen uppställer villkor för stöd. Ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. Det är därför regeringen stöder civilsamhället. Av det stödet ska varje skattekrona gå till dem som upprätthåller demokratin. Det kommunala självstyret innebär att kommuner och regioner själva väljer hur deras bidragsgivning ska se ut. Enligt regeringens uppfattning finns det dock goda skäl även för kommuner och regioner att använda sig av demokrativillkor i bidragsgivningen. Huruvida regeringen avser att stötta kommuner och regioner ytterligare i deras arbete med demokrativillkor är något som jag får återkomma till efter att propositionen har behandlats i och vi har nya villkor på plats. finns dock stödmaterialet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället – Vägledning för handläggare (2019:35), som tog fram som en del av sitt utredningsarbete. Vägledningen kan användas av såväl kommuner som regioner. 37 i (SD): Jag vill börja med att tacka kulturministern för svaret på interpellationen. Det är ju ett väldigt aktuellt ämne som vi debatterar här . Offentliga bidrag till islamistiska aktörer och andra samhällsfarliga krafter har fått ett allt större medialt fokus . Läget i är nu att organisationer med kopplingar till islamism och andra samhällsfarliga krafter har kunnat stoppa fickorna fulla med skattebetalarnas pengar. Ett exempel som har varit väldigt medialt är det statsbidragsberättigade studieförbundet , som jag nämner i min interpellation. En rad erkända forskare har kunnat påvisa Ibn Rushds koppling till det islamistiska och annan islamism som syftar till att skapa ett slags islamiskt parallellsamhälle. Kopplingarna till finns inte bara på en formell, stadgemässig nivå utan också sett till vilka man bjuder in och på olika sätt ger en plattform i organisationen. Även andra samhällsdebattörer och vissa politiska parter har lyft problemet med bidrag till islamism och liknande , i medier och på andra håll i samhällsdebatten. Här i är det inte minst som har drivit på för att vi ska sätta stopp för detta. Det borde vara en självklarhet att en sådan här rörelse inte ska ha våra skattepengar. Men med Socialdemokraterna i regeringen har Ibn Rushd kunnat tillskansa sig i statsbidrag. Över de Socialdemokraterna har suttit i regering handlar det om . Socialdemokraterna har således underblåst framväxten av de parallellsamhällen som denna typ av organisationer vill bygga. Runt om i väljer allt fler kommuner att sätta stopp för att studieförbundet ska få ta del av skattebetalarnas pengar. har stoppat bidragen, liksom kommun. I , där jag bor, fattade fullmäktige så sent som beslut om att frysa bidragen. Det skedde efter att drivit på och lagt fram en motion om detta. Skillnaden mellan Socialdemokraterna och i denna fråga är att ni ger bidrag till islamisterna, och vi stoppar bidragen. Apropå har Ibn Rushd där överklagat kommunens beslut om att dra in bidragen. Man vill ta kommunen till förvaltningsrätten i frågan. Att regeringen inte sätter ned foten är ett stort problem för kommunerna, för de får nu lägga resurser på att strida om bidrag till organisationer som inte från första början borde kunna få bidrag – det borde inte finnas på kartan. Viljan att sätta stopp för bidragsrullningen finns på många håll ute i kommunerna. Men regeringens passivitet försvårar för kommunerna och gör att frågan om bidrag till islamistkopplade och liknande organisationer blir en evig cirkus och följetong i medier, fullmäktigeförsamlingar och så vidare. Ansvarsfulla regeringar lämnar inte kommunerna i sticket och låter dem ta striden på egen hand mot denna typ av organisationer, som utmanar allt vad vårt land står för. Jag tycker att det är ett väldigt fegt agerande från regeringen. Sätter man ned foten nationellt i frågan, med skarpa demokrativillkor och andra åtgärder, kommer kommunerna att kunna förhålla sig till detta och ha bättre verktyg att hantera det med. Jag undrar och vill fråga kulturministern: har regeringen lämnat kommunerna i sticket så att de själva får ta striden mot denna typ av islamistkopplade organisationer, i stället för att komma med en lösning nationellt? Och varför har Socialdemokraterna inte kunnat leverera en lösning efter att ha suttit i regering ? Då hade vi kunnat undvika den här cirkusen. 38 Kulturminister (S): Först och främst vill jag förtydliga för att våra skattepengar inte ska gå till våldsbejakande extremism eller andra antidemokratiska rörelser. Som vet eftersom han sitter som riksdagsledamot i kulturutskottet lämnas stöd till civilsamhället, och det stödet ska gå till dem som upprätthåller demokratin. Men jag måste ändå få börja med att säga att det känns lite märkligt att debattera mot en sverigedemokrat om stöd som ska gå till dem som upprätthåller demokratin, med anledning av historiska bakgrund, som inte kan förknippas med demokrati. Extra märkligt känns det med tanke på att partiledare ett flertal gånger inte velat välja mellan en demokratiskt vald president och en icke demokratiskt vald president. Jag tänker på 2018, när valet var mellan Macron och , och , när valet var mellan Biden och . Nog om det! Vad gäller stöd till Ibn Rushd vill jag först och främst säga att regeringen inte ska ha synpunkter på beslut som en enskild kommun, i detta fall , fattar inom sitt kompetensområde. Jag noterar att beslutet av socialnämnden i att neka Ibn Rushd bidrag har överklagats till förvaltningsrätten av Ibn Rushd. Jag välkomnar att frågan prövas i domstol. Det är , inte regeringen, som fattar beslut om vilka studieförbund som får ta del av statens stöd till folkbildning. Det är också som följer upp och utvärderar den verksamhet som statsbidraget har lämnats för. har också möjlighet att återkräva utbetalat statsbidrag om det exempelvis beviljats på felaktiga grunder eller om medlen har använts för andra ändamål än det de har beviljats för. För det andra, när det gäller stöd till kommuner och regioner kan och ska regeringen inte styra kommuners och regioners bidragsgivning. Det kommunala självstyret, som jag tror att ställer sig bakom, innebär att kommuner och regioner själva väljer hur deras bidragsgivning ska se ut. Regeringen kan däremot erbjuda stöd i det arbetet. finns det en vägledning för handläggare som tog fram som en del av sitt utredningsarbete. Vägledningen kan användas av såväl kommuner som regioner. Det sätt på vilket regeringen kan stötta kommuner och regioner i deras arbete med demokrativillkor är något som jag kommer att återkomma till efter att propositionen har behandlats i , där sitter, när vi har nya villkor på plats. 39 i (SD): Tack, kulturministern, för svaret, ska jag börja med att säga. Det var intressant att se hur ministern byter ämne och väldigt mycket skiftar fokus när hon börjar prata om och liknande. Det var nämligen så att , som var partiordförande för ministerns parti Socialdemokraterna, fick denna fråga inför valet . Då kunde inte han heller välja mellan och . Då var den saken sagd – jag tycker att det var väldigt intressant i sammanhanget. Jag tänkte uppehålla mig lite kring vad kulturministern inledningsvis sa i svaret på interpellationen. Jag reagerade på ganska mycket där. Bland annat säger man att varje skattekrona ska gå till dem som upprätthåller demokratin. Det är vackra ord. Men hur ser det ut i verkligheten? Går varje skattekrona till dem som upprätthåller demokratin, med den här regeringens civilsamhällespolitik? Nej, nej, nej. Det är så långt från verkligheten man kan komma, och jag tror att väldigt många här i landet ser detta väldigt tydligt. mottar organisationer som just det islamistkopplade studieförbundet i statsbidrag. Hur rimmar detta med kulturministerns egna ord om att varje skattekrona ska gå till dem som upprätthåller demokratin? I sitt svar på interpellationen nämner ministern också att kommuner och regioner själva ska välja hur deras bidragsgivning ska se ut. För att svara på frågan om det kommunala självstyret tycker jag självklart att det är en mycket viktig del av svensk demokrati och något som vi i grunden ska värna. Sedan är verkligheten den att , bland annat i sitt remissvar på Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället, SOU 2019:35, har konstaterat att inte bara staten utan även kommuner delar ut stöd till organisationer med kopplingar till extremistmiljöer och att detta bidrar till ökad radikalisering och våldsbejakande miljöers tillväxt. Det är inte direkt svårt att tänka sig att många av de kommuner som genom bidragsgivning bidrar till radikalisering och våldsbejakande miljöers tillväxt har socialdemokratiskt styre med tanke på den förkärlek som verkar finnas i ministerns parti för att dela ut den typen av bidrag. Ska det vara valfritt för kommuner att bidra till organisationer som har bekräftats bidra till ökad radikalisering och våldsbejakande miljöers tillväxt i ? Jag tycker inte det, men det verkar som om kulturministern gör en annan bedömning i den frågan. Om en organisation på statlig nivå har bedömts bidra till radikalisering, våldsbejakande extremism och liknande som kan anses utgöra ett säkerhetsproblem för vårt land är det knappast rimligt att den lokalt ska kunna fortsätta ta emot offentliga bidrag. Det är en fråga som går bortom civilsamhällespolitiken och i förlängningen kan handla om rikets säkerhet, om det vill sig illa. När Socialdemokraterna regerar ger man sig gärna på det kommunala självstyret. Ni har ju tvingat kommunerna att ta emot migranter, till exempel genom bosättningslagen och på andra sätt, efter att ni själva bedrivit en extremt ansvarslös migrationspolitik. Detta har inneburit enorma sociala och ekonomiska problem för vårt land. Ni är också inne på att ge er på det kommunala självstyret för att forcera fram utbyggnad av vindkraft, något som många absolut inte vill ha i kommunerna. Då går det bra att göra så. Jag vill därför ställa en fråga till kulturministern: skyller man ifrån sig på det kommunala självstyret som ett skäl till att det inte skulle gå att stoppa dessa bidrag till islamister och liknande samhällsfarliga krafter i kommuner och regioner när man gärna inskränker det kommunala självstyret när det handlar om invandring eller vindkraft? 40 Kulturminister (S): Ja, , snacka om att blanda bort korten! Plötsligt kom bosättningslagen och vindkraft in i lagen. Jag tog upp att partiledare så sent som hade svårt att välja mellan Biden och . Men jag kan lova att vi jobbar för utjämning mellan kommunerna även när det gäller de frågor som han har lyft. Än en gång vill jag förtydliga att det ligger i både det offentligas och civilsamhällets intresse att värna bidragssystemens legitimitet. Ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster är en förutsättning för en välfungerande demokrati. Det är därför regeringen stöttar civilsamhället. För regeringen är demokrati, yttrandefrihet och andra frågor ytterst viktiga. Att säga att organisationer stoppar fickorna fulla med pengar är närmast fräckt mot de ungdomsorganisationer och andra som får ta del av dessa stöd, som är ytterst viktiga framöver för vår demokrati. Jag vill än en gång poängtera att regeringen varken kan eller ska styra över kommuners och regioners bidragsgivning. Det kommunala självstyret, som är ytterst viktigt, innebär att kommuner och regioner själva väljer hur deras bidragsgivning ska se ut. Än en gång: När det gäller stödet till Ibn Rushd välkomnar jag verkligen att detta prövas i domstol. Jag kommer självklart att följa det med stort intresse. Som slutkläm vill jag nämna att regeringen erbjuder stöd i arbetet när det gäller hur stöd ska fördelas, även i kommuner och regioner. Men det kommunala självstyret är en självklarhet för mig. 41 i (SD): Till skillnad från ministern blandar jag inte bort korten här. Det kommunala självstyret är faktiskt en viktig del av den debatt som vi har här , anser jag. En helt avgörande fråga för legitimiteten för svensk politik när det gäller civilsamhället är att bidrag från stat, kommuner och regioner inte ska gå till olika samhällsfarliga krafter. Därför tycker jag att den här debatten är viktig. Studieförbundet Ibn Rushd nämndes här tidigare. I samma nätverk av organisationer som studieförbundet finns till exempel även . Jag noterade att ministern besökte just den moskén . Det har man från moskén lyft fram i sociala medier. Ministern gjorde detta inom ramen för sitt uppdrag som statsråd, antar jag. Detta är ju en moské som egentligen ingår i samma nätverk och organisationer och liknande som just Ibn Rushd. Bland annat har det beställts rapporter av svenska myndigheter som MSB, där man kommer fram till att moskén har en koppling till Muslimska . Även företrädare för moskén har själva i svenska medier talat om denna koppling. Just den typen av islamistkopplade organisationer och trossamfund som demokrativillkor vid bidragsgivning borde stoppa från att motta bidrag är statsråden alltså nu ute och träffar. Jag ser en risk för att den proposition som ska komma och som många har höga förväntningar på kommer att bli verkningslös och att olika organisationer med den här typen av kopplingar snarare kommer att legitimeras av regeringens förslag. Det kan bli så kallad whitewashing. Hur menar kulturministern att regeringen ska lyckas med de nya demokrativillkoren när man samverkar med, legitimerar och träffar just de islamistiska krafter som alla seriösa demokrativillkor vid bidragsgivning borde stoppa? 42 Kulturminister (S): Som vet, eftersom han sitter i kulturutskottet, ansvarar kulturministern för trossamfunden i . Därför har jag haft möten med bland annat och Judiska och trossamfundet. Därför var det naturligt för mig att besöka en av våra stora muslimska församlingar i . tillhör det statsbidragsberättigade trossamfundet Fifs. Fifs, liksom alla trossamfund som får statliga bidrag, ska följa det regelverk som finns. Såvitt jag vet har regeringen inte fått några signaler om att Fifs agerar i strid med regelverket. Regeringen har varit tydlig med att vi kommer att vända på varje sten för att bekämpa brottsligheten. Skattepengar ska användas för det som de är avsedda för. Det vill jag också vara tydlig med. Inga medel ska gå till våldsbejakande extremister eller antidemokratiska rörelser. Därför är det viktigt att få rättssäkra och välfungerande demokrativillkor på plats. I denna viktiga diskussion är det lätt att glömma att den absoluta majoriteten av de organisationer som tar emot stöd håller demokratin levande genom sitt engagemang och genom att vara en demokratiskola som stärker vårt samhälle. Jag vill därför ta tillfället i akt att understryka att civilsamhällets engagemang är något som vi ska vara förståndiga nog att uppskatta och inte ta för givet. skapas meningsfull verksamhet för barn, unga och alla oss andra. Människor engageras och involveras. Jag ser fram emot att fortsätta denna viktiga debatt när propositionen kommer till . Eftersom det nu är fredag inför påskveckan vill jag passa på att önska fru talman en riktigt glad påsk, och även till och andra som befinner sig i salen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2021/22:148 En ny växtskyddslag 2021/22:4508 av m.fl. (SD) 2021/22:4575 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2021/22:150 Förbud mot utvinning av kol, olja och naturgas och skärpta regler för utvinning i alunskiffer 2021/22:4467 av m.fl. (L) 2021/22:4468 av m.fl. (SD) 2021/22:4473 av m.fl. (V) 2021/22:4474 av m.fl. (KD) 2021/22:4499 av m.fl. (M) med anledning av prop. 2021/22:155 In- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet 2021/22:4493 av m.fl. (V) 2021/22:4532 av m.fl. (L) 2021/22:4578 av m.fl. (SD) 2021/22:4616 av av m.fl. (M) med anledning av prop.