prot · H90996 · 2022-04-08 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att (M) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M). § 3 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att Mubarik (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hans ledighet –. § 4 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas partigrupp anmält Mubarik som suppleant i finansutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald –till Mubarik (S) § 5 Meddelande om debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande vice talmannen meddelade att debatten med anledning av vårpropositionens avlämnande skulle äga rum . § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:418 Interpellation 2021/22:418 kompetens och kunskaper om hedersförtryck och hedersutsatthet av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. Interpellation 2021/22:439 Interpellation 2021/22:439 Hemställan om undantag från biotopskydd i län av (C) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. § 7 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM72 Meddelande om finanspolitisk vägledning COM(2022) 85 till finansutskottet § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:217 till skatteutskottet 2021/22:219 till miljö- och jordbruksutskottet 2021/22:224 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:225 till finansutskottet 2021/22:90 till utrikesutskottet 2021/22:4542 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:4488 och 4606 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:4506 och 4543 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:4517 till civilutskottet § 9 Svar på interpellation 2021/22:396 om skatten på drivmedel 1 Finansminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att sänka skatten på drivmedel så att bränslepriset i ligger i nivå med jämförbara länder i . Drivmedelspriserna har stigit kraftigt . Läget i omvärlden är mycket allvarligt, och höga drivmedelspriser är en av konsekvenserna. De höga drivmedelspriserna riskerar dock att slå hårt mot låginkomsthushåll som är beroende av bilen. presenterade jag regeringens åtgärdspaket för att möta de höga priserna på el och drivmedel, som vi nu ser till följd av kriget i . En del av paketet är ett förslag om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel. Förslaget innebär att priset vid pump sänks med och . Skatten på diesel sänks till EU:s miniminivå. Regeringen har dessutom lämnat ett förslag till om sänkt energiskatt på bensin och diesel som innebär att pumppriset sänks med per liter från . Om det finns en öppning från EU:s sida att titta på minimiskattenivåerna är vi öppna för att i konstruktiv anda titta på det. Det har inte presenterats några sådana förslag. har regeringen också aviserat ett stödpaket till jord- och skogsbruk som inkluderar tillfälligt höjd återbetalning av skatten på diesel. Utöver dessa skattesänkningar avser regeringen att föreslå en särskild drivmedelskompensation som ger alla bilägare , eller för bilägare på landsbygden, samt att reduktionsplikten pausas reduktionsnivåer. 2 (SD): Bränslepriserna har varit föremål för debatt . Just nu råder krisläge för väldigt många branscher: jordbruk, fiske, åkerinäring, entreprenadföretag, skogsentreprenörer och så vidare. De är beroende av bränsle för att kunna bedriva sin verksamhet. På grund av kostnadsökningarna är det många företag som står på konkursens rand. Jag kan inte förstå att regeringen inte ser den situation som råder. I svaret tas upp vilka åtgärder som görs för privatpersoner. Det är gott och väl så. Men när företagen inte klarar sig, när kostnaderna är så höga att företagen riskerar att gå i konkurs och när matproduktionen hotas talar vi om ett problem som ligger i en helt annan division. I morse tittade jag på vad dieselpriset är i . står det på per liter. Låt oss jämföra med . Deras pris är 13,99 i danska kronor. Det blir 18,04 per liter i svenska pengar. Det är en skillnad på 6,33. För en tank på , vilket är vanligt på en lastbil, är prisskillnaden . Det är i detta perspektiv vi måste sätta in diskussionen. Vi försätter företagen i en situation där de inte kan konkurrera. Alla som har minsta koll på företagsekonomi inser att detta inte håller. Regeringen tar inte ett enda steg framåt för att göra något åt situationen. Det är bekymmersamt. Man talar om åtgärder som hjälper privatpersoner. Det har jag inget problem med. Det har jag dock med att ni inte ser problemet för företagen. Och om företagen försvinner har folk inget jobb att åka till. Det är detta vi pratar om. Regeringen talar sig varm för att bygga en höghastighetsjärnväg. Är det hacka, spett, spade och skottkärra som gäller då? Om det någonsin ska bli verkstad av byggandet av ny järnväg måste det finnas företag inom maskinentreprenadsbranschen och åkerier som kan utföra jobbet, annars lär vi inte se ny järnväg alls i det här landet. Regeringen trampar fel i frågan om bränslepriser och förstår inte vidden av vad som håller på att hända. var jag i kontakt med vården. Det är intressant, för där hamnar vi alla förr eller . Vi diskuterade då transporter och hur viktiga de är för sjukvården för att kunna vårda patienter, för operationer och för kvinnor som ska föda barn. Jag var på ett ganska stort sjukhus. De skulle inte klara sin verksamhet en enda dag om transporterna inte fungerade. De behöver få in den utrustning de behöver för sin verksamhet för att kunna försörja alla vårdavdelningar. De måste också få bort både sopor och restprodukter som uppstår i samband med vårdinsatserna. Jag känner flera åkare som kör medicintransporter. Låt oss leka med tanken vad som händer den dag då de företag som utför dessa transporter stannar. Vad får det för konsekvenser? Det är detta perspektiv som regeringen har tappat, och det är dags att sätta fokus på det. 3 Finansminister (S): Tack, , för en interpellationsdebatt om en viktig fråga, det vill säga de höga drivmedelspriserna. Jag vill verkligen understryka att vi har exceptionellt höga priser . Det drabbar både företag och enskilda hushåll. De som drabbas absolut hårdast är de hushåll som har små ekonomiska marginaler och som inte kan göra något annat. Men även företag drabbas av läget. Låt mig upprepa vad vi har gjort. Vi har lagt fram förslag för att sänka priset vid pump från med 1,80 på diesel. Det sänks till EU:s minimibeskattning av diesel. Att säga att vi inte gör något som berör företagen är märkligt, eftersom vi har lagt fram det här förslaget. Vi har vidare sagt att vi ska göra en återbetalning av dieselkostnaderna för lantbruk. De kommer egentligen att få kompensation för alla de dieselkostnader de har . Vi gör insatser här och som självklart också berör företagen. Det är också viktigt att se att företag och hushåll delvis har en annorlunda situation. Ett hushåll kan inte överlämpa kostnaderna på någon annan. Om man ska skjutsa sitt barn till skolan eller åka till jobbet är det kostnader man har. Man kan inte fakturera någon annan för den kostnaden. Det är därför vi reformerar reseavdraget och förbättrar det. Vi ser till att det blir färdmedelsneutralt och att det finns en skillnad mellan storstadsområden och landsbygdsområden. Det är en mer långsiktig förändring vi gör för att stötta hushållen. Företag har ju en kund som måste betala för de kostnader som blir. Om insatskostnaderna ökar för ett företag är det vanligtvis så i vår ekonomi att det är företagen som tar ut högre priser hos kund för det. Det är väl fullt rimligt att man gör det, för annars stoppas ju transporterna. Då får inte industrin varorna som de behöver eller sjukvården materialen. Det vill varken sjukhusen eller industrin vara med om, så de får fint betala för de transporter som behöver genomföras. Annars genomförs inte transporterna. Kunden vill ju ha sina varor och behöver därför betala för transporterna. Jag vet att det finns företag som är fast i långa avtal och inte gör prisjusteringar så ofta. De har en tuffare situation just , och jag har full respekt för det. Men jag har också sett att flera branscher och sektorer nu kortar avtalen och ser till att deras avtalskonstruktioner speglar deras kostnad för att genomföra transporterna. Jag tycker att det är ett ansvar man har som en seriös kund eller som en aktör på marknaden att se till att transportörerna får betalt för de transporter som genomförs. Vad är då förslag i detta? Vad är det han föreslår? Vi föreslår att man sänker skatten på diesel till EU:s minimiskattenivå. Vilka förslag är det anser att regeringen helt har tappat bort? 4 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag måste börja med just detta om man är en seriös kund. Det är lite intressant att statsrådet säger det, för bland de värsta att ha att göra med i det här sammanhanget är de statliga företagen. Man får inte den ersättning man ska ha. Man försöker förhandla upp priserna, och det blir blankt nej. Skaka inte på huvudet, statsrådet, för jag har pratat med åkerier som har det bekymret. Jag tycker att statsrådet ska prata med sina statliga bolag så att de blir seriösa. Ni kan börja där. Ja, förslag har jag. Vi kan börja med att sänka reduktionsplikten. Det är inte statsrådets bord. Men ni kan ta den diskussionen i regeringen, för då landar vi på en prisbild som är på ungefär samma nivå som i övriga . Ni kan starta där. Även har sagt att många delar av bränsleskatten beslutas nationellt. Sänk dem först. , och har sänkt den nationella skatten i första läget. Skulle det inte vara tillräckligt får vi titta vidare på detta, säger . Det sa han i en intervju i . Det kan möjligen ha varit ett aprilskämt – det vet jag inte – men det var den dagen i alla fall. Vi kan titta på hur exempelvis fisket har det. Det finns en tidning som heter som skriver att vi är på väg att tappa fisket i . Det handlar krasst om en rent ekonomisk beräkning av hur mycket det kostar för fiskarna att gå ut och fiska, hur mycket bränsle som går åt och vad bränslet kostar. Fiskebåtarna åker inte ut. beskriver att omkring 10–15 fiskebåtar har legat stilla i hamn . är det försörjning av fisk och skaldjur som står på spel. Detta är ytterligare en bransch som har det oerhört svårt med dessa höga bränslepriser. Här måste regeringen inse att vi är på väg att lägga krokben för oss själva när det gäller matproduktion. Sedan spelar det ingen roll om det är lantbruk eller fiskeri, transporterna till och från lantbruken, transporterna av den fisk som har dragits upp ur havet, transporterna till industrier eller transporterna till sjukvården. De är på väg att knäckas av de höga priserna. Det går att göra någonting åt detta, om bara viljan finns. Men då måste man kunna identifiera företagens situation. Den är illa, och situationen är också illa för vanliga privatpersoner som har svårt att ta sig till och från jobbet. Ni måste börja se över den här situationen, statsrådet. Vi kan ju inte slå ihjäl våra egna företag, för om det inträffar blir det ju inga skatteintäkter över huvud taget utan bara kostnader för samhället. Det är dags att agera, och det är transportföretagen väldigt tydliga med. Man kan ta en diskussion med dem för att få en bred bild av hur det ser ut i flera olika transportgrenar. Om jag inte minns fel fick Länstrafiken i en kostnadsökning med 30 miljoner för att driva busstrafik. Det kommer inte att gå, vilket också kommer att drabba folk som använder bussen. Vi har en mycket allvarlig situation, och det är dags att regeringen gör någonting åt den. 5 Finansminister (S): Regeringen har agerat, fortsätter att agera och kommer att jobba med frågan om höga drivmedelspriser. Vi sänker skatten till miniminivån, precis som Timmermans pratar om. Vi tar detta nationella initiativ. Vi har dessutom föreslagit en drivmedelskompensation som EU inte har någonting med att göra. Om vårt förslag går igenom får alla bilägare , eller i glesbygd och landsbygdsområden i stödområden. Om det nu inte går att sänka skatten på diesel mer än till EU:s miniminivå, betyder det då att kommer att stödja regeringens förslag om en drivmedelskompensation? Där behöver vi inga EU-beslut. Där måste inte 27 medlemsländer rösta ja till en sänkning under en minimiskattenivå i EU. Är då beredda att ge en kompensation till hushållen? Det kanske är det snabbaste sättet att ge kompensation till människor med de höga drivmedelskostnaderna. När det gäller reduktionsplikten är jag inte förvånad, för vad säger egentligen är att man ska slopa reduktionsplikten som har bidragit till att trafikutsläppen av koldioxid har minskat . Det är trafiksektorn som är en av våra stora akilleshälar för att nå våra klimatmål. Vi måste ställa om. Och här råkar vi i ha en unik tillgång i skog som kan användas och som används i viss mån för att producera diesel, till exempel. Om vi får upp inhemsk produktion av förnybara drivmedel skapar vi både jobb och tillväxt i hela , som vi minskar beroendet av Putins eller schejkernas olja. Det är ett sätt för att göra oss mindre beroende av de prisfluktuationer som sker och som slår mot svenska hushåll och företag . har egentligen ingen klimatpolitik. Ni bryr er ju inte om klimatfrågorna, , och kan då tala om sådant som att ta bort reduktionsplikten. Men vilka företag kommer att finnas på vår planet om vi får en klimatkatastrof? Vi måste klara klimatet, annars kan inga företag eller hushåll göra någonting . Det är väldigt viktigt besked från att vi inte ska ha någon klimatpolitik på transportområdet. Eller kan förklara vilken konkret plan har för att ska möta de miljömål som vi har satt upp i den här kammaren och som innebär att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030? Vad har för förslag som leder till det? 6 (SD): Jag måste ändå säga att det är imponerande att höra hur långt ifrån verkligheten regeringen befinner sig. Vi har inte sagt att vi ska slopa reduktionsplikten. Vi har sagt att vi ska sänka den till EU:s nivå, så att vi lägger oss på samma nivå som övriga EU-länder, och till 2030. När det gäller att vi inte ska göra oss beroende av Putins olja säger jag: Följ gärna med mig ut så ska jag visa hur det går till, statsrådet! De transportuppdrag som de svenska åkerierna tappar tas över av de åkerier som kör olagligt i , och där smugglar man in gammal öststatsdiesel. Man ska inte diskutera miljömål om man inte har koll på hur det fungerar. Priset för gammal rysk diesel är . Det är det vi snackar om. Kom ut och delta i matchen och se vad det är som kommer att ske! Vi slår undan förutsättningarna för våra egna företag, som ligger långt framme när det gäller miljöarbete, och tar in dem som kör på gammal rysk diesel. Regeringen säger att vi inte ska göra oss beroende av , men det är exakt det som sker mitt framför näsan på er. Det är dags att komma ut i verkligheten. 7 Finansminister (S): Det var en väldigt talande replik. Jag fick inte ett svar på frågan hur ska nå sina klimatmål – inte någonting. Det är bara ökade utsläpp, ingen ökad biomedelsproduktion i som gör att vi kan producera egna drivmedel som inte är beroende av eller schejkerna, som skapar tusentals jobb runt om i , i landsbygd och i regioner där vi dessutom har mycket skogsproduktion. Det här är en möjlighet för att tillverka våra egna drivmedel och dessutom minska utsläppen på samma gång. Jag tror att det var Fossilfritt som gjorde en beräkning av vad som skulle hända om man minskade reduktionsplikten så kraftigt som talar om här. , , skulle förändringen innebära mer utsläpp än samlade utsläpp under i ökade utsläpp. Det är i ett läge där vi i , och världen måste minska våra koldioxidutsläpp. Om man inte klarar av att hantera båda dessa frågor tror jag att man går vilse i både drivmedelsfrågan och inte minst i klimatfrågan. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:401 om beredskapsskatten 8 Finansminister (S): har frågat mig vilka som ska betala beredskapsskatten, om jag har någon prognos för vilka effekter den planerade beredskapsskatten kan väntas få på tillväxt och sysselsättning samt vad jag förväntar mig att beredskapsskatten ska inbringa till staten. Försvarsberedningen, där även parti ingår, är överens om att försvarsanslagen ska öka för att uppgå till av bnp så snart det är praktiskt möjligt. När vi stärker försvar så pass kraftfullt är det viktigt att säkerställa att finansieringen av de ökade investeringar som krävs sker på ett ansvarsfullt sätt och är stabil . Detta är också en viktig säkerhetspolitisk signal. Finansieringen av de ökade anslagen till försvaret kommer att kräva ytterligare åtgärder om inte andra viktiga offentliga åtaganden ska trängas undan. Alla i samhället måste då bidra efter förmåga. Vi måste också se till att hitta en stabil, långsiktig och solidarisk finansiering av utbyggnaden. Utbyggnaden måste vila på en stabil grund för att vi ska kunna ha ett starkt och tryggt försvar. Närmare detaljer om hur finansieringen kan ske och vad den därmed får för övriga effekter är för tidigt för mig att spekulera om. Där finns utrymme för diskussioner med företrädare för bland andra parti för att nå en så bred överenskommelse som möjligt om hur vi bygger starkare. 9 (M): Fru talman och ärade åhörare! Det har länge varit en stor ambition och dröm för Socialdemokraterna att återinföra fastighetsskatten, men man har inte riktigt vetat hur det ska gå till. tycks man kanske ha knäckt koden för hur man ska försöka återinföra fastighetsskatten. Man ska kalla det en beredskapsskatt, och sedan ska man börja rulla ut skattehöjningarna i miljonklassen på de svenska hushållen. Det är lite märkligt, fru talman. tittar ut över den stora ekonomi han är ansvarig för, statens ekonomi. Det är tusentals miljarder. Han kan inte någon enda stans hitta en enda krona till försvaret. Däremot tittar han in i köksfönstren på svenska hushåll och ser folk sitta och käka sin middag. De har kokat makaroner och stekt . Han tänker: Den där ketchupen är nog onödig. Den tar vi. Det går inte att förstå syn på skatter, hushållen, svensk ekonomi och offentliga finanser på något annat sätt när man lyssnar till interpellationssvaret. Inte en enda annan offentlig utgift kan man dra ned på för att i detta läge stärka det svenska försvaret. Det måste vara de svenska hushållen som betalar. Vi pratar om att vi behöver till av bnp till försvaret för att nå vår målsättning om att stärka det svenska försvaret. Det är en målsättning som nu har haft men som har varit emot – men som han nu vaknat upp till att han är för, vilket jag givetvis välkomnar. Dessa kan inte hitta någonstans i staten. Dem måste han ta från hushållen. Hushållen är nu hårt pressade av det som brukar kallas Damberg-dyra priser, när har gjort allting dyrare i genom att lägga skatt på skatt på olika nya saker. Pensionären som går till butiken och handlar får se att det som förut kostade nu kostar och att det som förut kostade nu kostar . På punkt efter punkt har drivit politiken som drivit fram de högre priserna. på mycket länge får nu en vanlig LO-familj det ekonomiskt sämre på grund av en politik som för. Men inte någonstans i statens utgifter – inte på biståndet och inte bland bidragen, ja, ingenstans – finns de att hämta hem. har bestämt sig. Det är vanligt folk med vanliga arbeten som ska betala. kan inte tänka sig att göra någon översyn över de utgifter som staten har. Det finns tydligen inga bidrag att minska. Det finns inget bistånd man skulle kunna dra ned på. Det finns inget höghastighetståg man skulle kunna låta bli att bygga. Det finns inga pengar någonstans i staten. Däremot ser stora förmögenheter runt köksborden i svenska hem, och det är de som ska betala. Det är något anmärkningsvärt att en finansminister inte kan hitta av bnp någonstans i statens verksamhet men är så fullständigt övertygad om att det rinner över av pengar i svenska hushåll att man kan ta ut dem där. Ni har lovat att genomföra den här beredskapsskatten, eller fastighetsskatten som det väl egentligen handlar om, och säger att det är så ni ska finansiera försvaret, . Men ni vill inte berätta hur. Apropå svaghet och att visa sig svag som nation: Är det inte mycket märkligt att vara finansminister och inte kunna berätta hur försvaret ska finansieras? 10 Finansminister (S): Det är lite högt tonläge från eftersom historiskt sett, innan vi tillträdde som regering, hade en period där man drog ned på försvarsutgifterna som man sänkte skatterna väldigt kraftigt. Det var en period när försvaret utmålades som ett särintresse och där prioriterade just skattesänkningar före insatser för vår beredskap eller totalförsvaret. Jag tycker att det är bra att vi nu i alla politiska partier i riksdag har kommit överens om att vi ska nå av bnp så snart det är praktiskt möjligt och vi får ut försvarsförmåga av detta. Det tror jag är en viktig säkerhetspolitisk signal, och det är viktigt att vi gör det tillsammans. Det här är en ambition som läggs ovanpå det försvarsbeslut som min regering har varit med om att driva igenom. Det innebär att vi lägger mer på försvaret . Det är en ökning med . läggs detta ovanpå det. Man ska vara seriös när man ska ta på sig ett stort nytt åtagande i det offentliga. Detta är mycket pengar. Det är inga försumbara satsningar vi talar om. Det är därför vi har en så bred enighet om det, och det är därför vi måste diskutera det. Då måste man också diskutera: Hur ska det finansieras? Jag har sagt två saker. Det första är att vi nu inte kan betala av på statsskulden i den takt vi gör i ett läge där vi ska ta på oss så stora offentliga utgifter. Jag kan bara konstatera att som bygger ut sina försvarsutgifter gör samma sak. , som säger att landet ska nå av bnp 2033, ganska långt fram , gör det genom ett underskottsmål i statens budget som inte jag förespråkar. Jag förespråkar ett balansmål i statens budget. säger: Det här ska byggas ut, men det kommer inte att kosta. Det är att lura människor. De som sitter däruppe på åhörarläktaren kanske tror att det är lätt att bygga ut försvaret utan att det får några konsekvenser. Det tycker inte jag är ett ansvarsfullt agerande. Det vore en bra säkerhetspolitisk signal från riksdag om vi kunde enas om ett antal principer för finansiering. När vi byggde ut försvaret , som vi redan har fattat beslut om att göra, bestämde vi oss för att vi skulle införa en bankskatt som sedan blev en riskskatt som finansierar delar av den utbyggnaden. Den finansierar inte hela men delar av utbyggnaden. På samma sätt är det väl rimligt att diskutera: Hur ska de utgifterna långsiktigt bäras? Det måste man ju ha en idé om, om det ska vara en seriös och långsiktig finansiering. Mitt problem med svajiga besked är att de alltid pekar på någon annans politik och säger: Det går ju att spara på andra områden! Det här är ju utgifter som inte har lagt in i sin budget så här långt. Min stora fråga är därför: Vilka utgifter gäller det, och vilka skattesänkningar är det som inte vill genomföra? Ni brukar alltid gå fram med skattesänkningar; du talar ju bara om skatter i den här talarstolen. Vilka skattesänkningar är det ni skjuter på, avstår ifrån eller inte kommer att genomföra för att genomföra upprustningen av försvaret? Jag är lite rädd för att ni har en hemlig agenda och att det finns ett antal besparingar som ska göras på välfärden i form av skola och sjukvård eller statsbidragen till kommunerna. Det kanske ska handla om att de fattigaste pensionärerna inte ska få ett garantitillägg. Det blir väl det första testet. Är det de fattigaste pensionärerna som ska betala idé om utbyggnad av försvaret? Eller ska vi göra det tillsammans i ett samhälle? 11 (M): När andra personer hade arbete eller läste ekonomi på universitet gick verkligen alla SSU:s retorikskolor.