prot · H90961 · 2022-01-28 00:00:00 — Vi märker inte av bristen i fredstid, men vi skulle bli smärtsamt medvetna om bristen om det blev kris och något skulle hända vid vårt lands gränser. Vårt land kan inte längre föda sitt folk, och vid en kris gapar hyllorna tomma i butikerna. Det går fort. Enligt är centrallagren tömda . Vi kunde se detta i början av pandemin när vissa livsmedel snabbt tog slut. Hur skulle det då inte se ut om det blir ännu värre vid våra gränser? Då har vi inte ens nämnt situationen för barn och vuxna vid landets skolor, äldreboenden och sjukhus. Det är viktigt att prata om dessa frågor. Jag ser fram emot den rapport som ministern nämnde om att , och ska återkomma med om status i deras uppdrag med att inleda uppbyggnaden av livsmedelsberedskapen. Jag säger återigen: I den lista över propositioner som regeringen avser att återkomma med det närmaste halvåret finns dock ingenting som rör försörjningsberedskap. Det är därför jag undrar vilken beredskap som ska finnas om vi snabbt kommer in i en ny kris. Det är ingenting som säger att det tar innan det blir en ny kris. Jag är orolig på riktigt! Varje medborgare förväntas ta ansvar för sin egen matförsörjning. Men den stora frågan är varifrån maten ska komma när det väl gäller. Vi behöver ett robustare samhälle. Det faktum att har varit förskonat från krig är ingen ursäkt för att släppa kontrollen och förlita sig på import, just in time delivery och annat. Omvärldsläget i vår värld ser osäkert ut. Alla behöver inse att det här är ett problem som vi inte kan blunda för. Det vore väl bättre om vi kunde förebygga katastrofen än att bara ha utredningar i handen när den väl inträffar? 103 Justitie- och inrikesminister (S): Jordbrukspolitiken får ta med jordbruksministern. De bredare frågorna är faktiskt inte mitt ansvarsområde. Däremot är mitt ansvarsområde att fortsätta att bygga upp det civila försvaret. Där finns nu mer pengar till vårt förfogande än , och det är inte på initiativ av . Tvärtom är det på initiativ av den regering som har suttit . Det är vi som har drivit fram den stora satsningen på det militära försvaret och den stora satsningen på det civila försvaret. Det fanns när sa att försvaret var ett särintresse. Den tiden är förbi, och ser vi inte på frågan på det sättet. Vi bygger upp både det militära försvaret och det civila försvaret på ett sätt som inte har sett på många decennier. Men det tar tid att göra eftersom det finns mycket att göra. Jag pekade på en punkt i fråga om läkemedlen. trodde i något slags nyliberal anda att marknaden skulle lösa den frågan i en krissituation. Om det är något vi har sett att marknaden inte kan lösa är det just den typen av situationer i kris. Se på vaccinfrågan . Det går inte att förlita sig på marknadens aktörer, utan det måste finnas en stark politisk styrning och aktivitet. Så var det: När sålde ut apoteken och privatiserade området avskaffade man också beredskapsregleringen som fanns tidigare. Därmed stod vi helt nakna i en kris. tar vi tag i dessa frågor i särskilda utvärderingar och utredningar, och vi kommer att lägga fram ytterligare förslag för att stärka de frågorna. Stödet från de 4,2 miljarderna ska vara fullt utbyggt . Men , och , går pengar ut i en trappa där vi ökar stödet efter hand. Det handlar om livsmedelsberedskap, läkemedelsberedskap, drivmedel, hälso- och sjukvård, energi och telekommunikationer. Vi går en brandsyn i folkhemmet och tittar på var sårbarheterna ligger. Vad är det vi måste titta på speciellt om vi hamnar i en kris? Det kan till exempel gälla leveranskedjor och vilken typ av produkter som är särskilt utsatta om det är möjligt att importera till . Det är ett stort analysarbete som måste göras. Vi har satt av drygt 4 miljarder. Hälso- och sjukvården kommer att tillföras ungefär 1 miljard för detta, livsmedels- och dricksvattendelen en halv miljard och energisektorn . Sedan finns ytterligare resurser inom respektive områdes statliga pengar. Ovanpå detta finns den särskilda utredning som vi har tillsatt med som utredare, tidigare generaldirektör för . Hon ska gå igenom och se över hur den statliga styrningen ska se ut, om det behövs en särskild samordningsfunktion och hur den ska se ut samt hur detta ska finansieras långsiktigt. Det betänkandet redovisas . Vi sitter inte och väntar på att jobba utan pengarna går ut , myndigheterna arbetar som de ska med de pengar de har fått och beredskap stärks successivt på dessa områden. 104 (M): Säkerhetsläget i vår omvärld förändras snabbt. Då behöver vi vara mer på tårna eftersom saker och ting händer. Jag menar att regeringen inte har varit det i dessa frågor. Ministern skyller mest ifrån sig på Reinfeldtregeringen, men den här regeringen har ändå regerat och skyller ifrån sig på privatisering. Vore det inte bättre att kroka arm med näringslivet? har vi tjatat om att inrätta , och regeringen har utrett och utrett frågan. avser ministern att kalla samman rådet. Men varför har det tagit sådan tid? För min del tycker jag att det är bra att kunna gå till på kvällskvisten när ungarnas feber stiger och inte behöva passa öppettiderna mellan 9 och 18 – som det var tidigare. Det känns lite som att ministern och regeringen glatt håller i alla dessa utredningar när det krisar, men jag tror inte att de är särskilt hälsosamma att äta. De kan i och för sig ge lite värme om man eldar dem när elen går, men de kan inte användas som drivmedel i vare sig brandbilar eller sjukhusets reservaggregat. Man måste besluta om saker och ting, inte bara utreda. Sedan behöver insatser göras, och besluten måste följas upp så att det blir som man har tänkt sig. Jag kan berätta att läget inte ser så bra ut där ute vad gäller elförsörjning, mat, drivmedel eller sjukvårdsmateriel. Det råder inte heller så bra koll på försvarsmaterielen så att den finns på rätt plats vid höjd beredskap, enligt granskning. Försvarsberedningen var överens om att behöver bygga upp en bättre försörjningsberedskap vad gäller livsmedel för att kunna förse både civilbefolkningen och Försvarsmakten med nödvändiga förnödenheter vid höjd beredskap och ytterst krig. Vad har det blivit ? Hur mycket bättre har vår försörjningsberedskap blivit under en socialdemokratisk regering? Det blev en tummetott. 105 Justitie- och inrikesminister (S): Jag vill påstå att vår beredskap är avsevärt bättre nu än den var när vi tillträdde därför att de här myndigheterna och hela den offentliga sektorn har mycket mer pengar nu än de hade när vi tillträdde. Det är liksom ingen skattesänkarpolitik vi har bedrivit. Alliansregeringen präglades av det – ni skulle skära ned så mycket som möjligt för att ge utrymme åt era skattesänkningar på 140 miljarder. Bland annat skar ni ned på försvaret, och ni gjorde ingenting för det civila försvaret. Där är vi inte , snarare tvärtom. prioriterar vi den offentliga verksamheten på ett sätt som högerregeringen och alliansregeringen inte gjorde. Ni gjorde också det här misstaget med . Det måste ni faktiskt ta till er. Ni sålde ut och privatiserade och glömde bort att hade ett beredskapsansvar för läkemedel. Det ansvaret gavs till ingen. Det bara försvann, och det är ett stort bekymmer. Som sagt: Är det något man behöver när det är krig eller krigsfara är det rimligen läkemedel. Men det var det här marknadstänkandet, det här nyliberala privatiseringsivrandet, som helt enkelt skymde sikten i den delen. bygger vi ut verksamheten. Vi sätter som sagt av 4,2 miljarder . Vi börjar utbetalningarna till de myndigheter som behöver det och ser till att vi succesivt utökar vår beredskap igen så att vi står bättre rustade, ständigt, för de kriser som kan komma. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:277 om stängda gränser 106 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig när jag ser att gränsen mot kan öppnas igen, om regeringen kommer att se till att det erbjuds kostnadsfria snabbtester för inresande och i övrigt godkänner egna snabbtester när passering sker vid de mindre övergångarna och på vilket sätt regeringen arbetar för att vi snabbast möjligt ska avveckla de stängda gränserna och i stället få en gemensam hantering i kring pandemirestriktioner. Regeringen sätter stort värde på vårt nordiska samarbete och vill fortsätta arbeta med att stärka som region. Den fria rörligheten i har varit grunden till den framgångsrika integrationen mellan våra länder. Men har vi befunnit oss i en extraordinär situation. Denna situation har krävt att vi vidtagit åtgärder som varit påfrestande för våra befolkningar i , inte minst för dem som lever i en gränsregion. Regeringen är väl medveten om att inreserestriktioner får negativa konsekvenser på många olika sätt, särskilt i gränsområdena mot , och . var också länge ett av de länder som hade minst restriktiva regler för inresa, särskilt för resande från våra nordiska grannländer. bedömde dock att smittläget i kombination med utbredningen av omikronvarianten i andra länder var så allvarligt att ett krav på uppvisande av negativt test borde finnas. Regeringen beslutade därför enligt myndighetens hemställan. Mot bakgrund av utvecklingen av smittläget inkom med en ny hemställan till regeringen om att ta bort kravet på negativt test för covid-19 för utländska medborgare och ändra tillbaka till de regler som gällde före . Regeringen fattade beslut enligt denna nya hemställan. Utländska resenärer kan därmed återigen uppvisa EU:s covidbevis för att få resa in i landet. Regeringen fortsätter att ha en tät dialog med och bedömer kontinuerligt nödvändigheten av olika smittskyddsåtgärder mot covid-19. Åtgärder ska vidmakthållas så länge de är motiverade men ska inte finnas kvar längre än nödvändigt. Regeringen följer därför utvecklingen av smittläget noga, inte minst i våra nordiska grannländer. Vi strävar alltid efter mesta möjliga dialog med våra nordiska kollegor, och under hela pandemin har de nordiska kontakterna varit täta på både ministernivå, departementsnivå och myndighetsnivå. Våra länder har olika förutsättningar och har drabbats av pandemin på olika sätt, vilket gör att det är oundvikligt att våra åtgärder till viss del skiljer sig åt. Vi måste även fortsättningsvis genom samverkan förebygga och reducera negativa effekter av gränshinder, såväl pandemirelaterade som övriga. Jag och mina kollegor i regeringen kommer att fortsätta att verka för att visionen om som den mest integrerade regionen i världen inte ska förbli enbart en vision utan bli verklighet. 107 (KD): Jag tackar för svaret även om det kanske var mer fina ord än önskvärd konkret action i det hela. Livet vid gränsen har varit ett rent elände som pandemin har pågått. Egentligen skulle jag behöva använda starkare ord än så, herr talman. Vi har verkligen märkt att man inte förstår hur det är att leva, verka och bo i en gränsregion. Detta oavsett regering, oavsett färg på regeringen och oavsett land. Låt oss säga att du bor här på . Du har ditt jobb, dina närmaste vänner, din familj, ditt fotbollslag, din skog och din båt i . Helt plötsligt sätts det upp fysiska avspärrningar på . Det står polis eller militär där. Du är helt utestängd. Du får inte ens åka till ditt jobb, och därmed får du ingen lön. Det här är en del av de saker som vi svenskar har råkat ut för, vilket jag har kritiserat för . Till slut lättade man äntligen på detta, till stor glädje för alla. Men är det i stället vi som ställer till det för våra grannar. Låt mig ta ett exempel hemifrån: resan som en mor och en far gör för att besöka sin son. Den är på mindre än en kilometer. Jag ska försöka översätta det till ett Stockholmsperspektiv. bor i , men det kanske får fler att förstå. Låt oss säga att det är som bor här på och ska hälsa på sin son, som bor på i . Då behöver han ett test med skriftligt intyg, gammalt. För att få det måste han åka till en privat vårdgivare någonstans. För vår del eller för norrmännen som bor på andra sidan gränsen skulle det innebära en resa som härifrån till eller för att bli testad hos en privat vårdgivare och då betala mellan 1 200 och 2 500 beroende på var testet görs. Sedan ska han åka samma väg tillbaka hem, invänta intyget och hoppas att det kommer inom utsatt tid. När intyget har kommit får han en omväg på ytterligare 8 mil för att passera en bevakad gränsövergång i stället för . En promenad på under en kilometer blir i stället resor på mellan 20 och . Så har vi behandlat våra grannar. Glädjen var därför stor , när man lättade på restriktionerna. Men glädjen togs ut i förskott. Mellan och har vi 25 vägar som det går att köra bil på. Alla utom två är stängda med stora, ilsket röda skyltar, och de två vägarna finns i södra och mellersta . I norra , vid Långflon, har vi ett köpcenter som normalt lever gott på gränshandel. Där är vägen över gränsen till Trysil fortfarande stängd med dessa ilsket röda skyltar. Det var med i SVT:s nyheter i går. Detta innebär att om några norrmän på andra sidan skulle vilja åka över och besöka det här köpcentret måste de ta en omväg för att åka in via en bevakad gränsövergång, där de får passera. Det säger sig självt att det gör man inte. Det här påverkar självfallet gränshandeln, men det påverkar också vanligt folk. Det påverkar våra norska grannar. Gränsen är fortfarande stängd, . Varför är gränsen stängd när vi ser att smittläget är lika på bägge sidor om gränsen? 108 Justitie- och inrikesminister (S): Vi är ju fortfarande inne i en pandemi. Jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter försöka hålla skadeverkningarna av pandemin på en så låg nivå som möjligt, och då kan man inte komma ifrån att man då och då behöver fatta en del impopulära beslut av den här karaktären. Som vet är jag själv gränsboende. Jag är uppvuxen på och kom till i vaggan, eller i varje fall i barnvagnen – långt innan jag kom till . Jag vet mycket väl vilka påfrestningar och problem detta innebär, inte minst för dem som pendlar och behöver åka mellan och , och hur det har varit . Men jag vill påpeka att som land faktiskt har varit väldigt återhållsamt när det gäller dessa restriktioner. Faktum är att är det land i som har haft minst reserestriktioner. Så är det faktiskt. var reserestriktionerna från och oerhört stränga i förhållande till restriktionerna från , beroende på hur de låg till gällande smittskyddet. Om man ser till hela den här perioden är faktiskt det land som har haft minst restriktiva reserestriktioner. hamnade vi i en extrem situation, då smittspridningen av den nya omikronvarianten gick väldigt fort. Jag tror att den överraskade de flesta av oss. Vi såg en mycket snabb smittspridning både i och i . Vecka 50 hade så hög smittspridning som . Man kunde läsa i tidningen att hade världens snabbaste smittspridning; det gick oerhört fort i . I en sådan situation måste man vara beredd att vidta åtgärder för att i varje fall göra vad man kan för att förhindra att det går så fort i . Vi vet ju hur de som jobbar i hälso- och sjukvården sliter varenda dag för detta. Vi måste hitta sätt att begränsa det här och i alla fall platta till kurvan så att inte också vi i drabbas på det sättet av denna snabba utveckling. Detta var bakgrunden till att vi införde testkrav . Vi hade dem under en ganska . har vi plockat bort dem. finns dessa krav inte längre kvar; de är borttagna. Vi kommer att fortsätta följa det här noga. Vi kommer att vidta de åtgärder som behöver vidtas för detta. Man kommer nog inte undan att man i sådana här situationer måste vara beredd att fatta också den här typen av beslut. Det är naturligtvis också så att det är bättre ju fler som vaccinerar sig. Smittspridningen kan komma att påverkas av detta, men framför allt påverkas belastningen på hälso- och sjukvården. Vi måste alltså fortsätta att bygga ut det här. I och med att kravet på PCR-testning nu är borta för våra grannländer räcker det med att man har vaccinbevis för att man ska kunna resa in. Därmed är vi tillbaka vid det regelverk vi hade . 109 (KD): och jag är eniga när det gäller vaccin; det råder ingen tvekan om detta. Vi är också eniga om att har varit återhållsamt när det gäller restriktioner. Men det är inte nu – nu är det vi i som ställer till det för våra grannar. Smittläget är lika på bägge sidor om gränsen. Den nyaste forskningen visar att gränsstängningar bara hjälper om det är extremt hög smitta i gränsregionen på ena sidan men inte på den andra. Då kan de fylla en funktion. Så har det dock inte varit under pandemin, utan de stora smittspridningarna har varit på andra ställen i våra länder. säger att vi nu bara behöver covidbevis och att vi inte längre behöver PCR-test. Det är helt rätt, men oavsett detta är det så att de allra flesta gränsövergångar är stängda. Det är bara två gränsövergångar i som är öppna. Enligt SVT är det bara 12 av 68 övergångar mellan och som är öppna. Anser att detta främjar mobiliteten och är ett steg i rätt riktning mot att ska vara världens mest hållbara och integrerade region till 2030? Det är väldigt fina ord i ministerrådets vision, men när ska det bli handling? Jag har tidigare under pandemin, både i denna kammare och i , påpekat allt det som vi svenskar har råkat ut för i . Denna mobbning är absolut ingenting som ska belastas för, men det handlar om att svenskar har fått ta på sig varselväst när de har varit på jobbet för att visa att de är svenskar. De har inte fått äta ihop med sina arbetskamrater därför att de är svenskar. De har testats extremt mycket mer eftersom de är svenskar, även om de jobbar i en norsk kommun där smittspridningen är högre. De har varit tvungna att ha mer skyddsutrustning på sig därför att de är svenskar, trots att smittspridningen varit högre i den kommun i som de jobbar i. Detta har lett till att människor har slutat – de har inte orkat fortsätta. Skulle ministern, både utifrån historien och utifrån den situation som vi befinner oss i, uppmana arbetssökande som lever i en gränsregion att söka arbete på andra sidan gränsen, oavsett nation? Vilka är argumenten för att ta arbete på andra sidan gränsen? Kan ministern ge några sådana? Vi har en hel del stora investeringar längs gränsen som till stor del bygger på just närheten till . En av dessa är det köpcentrum i Långflon som jag nämnde. Det är fyra personer som är fast boende där, om jag inte är helt fel ute. Detta är ett stort köpcentrum, och det bygger alltså helt på Norgehandeln. kan jag min egen hemkommun bättre än och Långflon, men även i kommun har vi stora köpcentrum som till stor del bygger på vår närhet till . De har fört en tynande tillvaro . Om allt skulle implodera skulle det innebära någonstans mellan 500 och 600 arbetslösa. För att översätta detta till Stockholmsmått skulle det innebära 120 000 arbetslösa. Även om detta är något som ligger långt bort från är det något som i allra högsta grad påverkar människor. Därför är det mycket viktigt att Nordiska ministerrådets vision slutar att vara en vision och i stället blir en verklighet. När kommer vi dit? Även om vi inte längre har testkravet är våra gränser till stor del stängda. Jag fortsätter att ställa frågan: När kommer att ta beslut om att vi ska öppna våra gränser? 110 Justitie- och inrikesminister (S): Detta kommer vi att göra när vi kan göra det utan att riskera att smittspridningen fullständigt löper amok så att vi kan hantera hälso- och sjukvården. Vi kan ännu inte göra en sådan bedömning; vi är mitt inne i den här pandemin. På låter det som att har extremt restriktiva regler i förhållande till , men det är ju precis tvärtom. Det är ju som har mycket hårdare regler för inresa än vad har. Den restriktion som finns när man reser från till är att man måste kunna uppvisa ett vaccinbevis. Ska man däremot resa från till måste man registrera sig före ankomst, ta ett covidtest och ovanpå detta visa upp ett vaccinationsintyg, ett intyg om tillfrisknande eller ett negativt testresultat från ett test som har utförts före ankomst. – inte – har alltså de strängaste reglerna just . Jag vill ha detta sagt, för det är faktiskt väsentligt. Ska vi över huvud taget ha kontroll på de här resorna måste vi självklart begränsa antalet gränsöverfarter – annars finns det ingen möjlighet att upprätthålla restriktionerna. Man får nog förstå att vi måste behålla de här stängda vägarna för att kunna kontrollera det hela. Svaret på fråga om när vi tänker lätta på detta och när vi tänker öppna gränserna är att vi gör det när vi kan göra det utan att den svenska folkhälsan äventyras och när vi kan göra det på ett sådant sätt att vi slipper den utveckling som vi annars befarar att vi får. Jag tycker inte att man ska glömma att detta är en smitta som påverkar inte bara det svenska samhället utan världens samhälle på ett sätt som ingen smitta har gjort – kanske . Vi är mitt inne i den, och då måste alla försöka att dra sitt strå till stacken. Detta kommer att gå ut över vårt dagliga sätt att föra våra liv; det är bara så. Detta kommer att påverka oss, och vi får nog vara beredda på det. I slutänden handlar det om att vi helt enkelt ska agera på ett sådant sätt att vår hälso- och sjukvårdspersonal kan fortsätta att hantera situationen på ett så fantastiskt bra sätt som de har gjort. Om vi missköter detta riskerar vi att sätta hela hälso- och sjukvården i mycket stora bekymmer. 111 (KD): har rätt på ett sätt, fast ändå inte. Det stämmer att man registrerar sig på Entry . Det är gjort på telefon. Det krävs ett covidbevis och ett test. Är det så att det inte är någon kontroll vid den gränsövergång som man åker över tar man ett eget test. Det ska tas , och så litar man på det. Är det så att testet är positivt ska man agera. Man får alltså använda vilka övergångar som helst från in i . Men från in i är det fortfarande bara de bevakade gränsövergångarna som gäller. Det innebär att vi har en strängare regim än vad har, eftersom det för ganska många kräver långa omvägar jämfört med var man skulle kunna köra. Norrmännen litar alltså mer på befolkningen än vad vi svenskar gör, och det ställer till det. säger att vi ska öppna upp när vi ser att vi klarar av det. Men hur ser vi det? Ser vi det på våra siffror över hur många som ligger på sjukhus? Ser vi det på våra tester? Jag kollade på nätet och såg att vi testar cirka 300 000 i . I går testade 233 419 personer . Om man testar så många innebär det 1,6 miljoner tester . Då har man verkligen koll på hur läget ser ut. Vad ska vi bygga besluten på om hur och när vi ska öppna upp våra gränser, ? Jag har sagt det , och jag säger det igen: Jag hade önskat att legat närmare . Då hade vi sett betydligt mer action, för då hade det drabbat så många fler. Jag ser fram emot att tar tag i det här och öppnar våra gränser, och det . Jag vill än en gång få ett besked om när han tror att det i så fall kan ske. 112 Justitie- och inrikesminister (S): Med all respekt, – kom inte med den där Stockholmsvinkeln, för den biter inte på mig. Jag har levt hela mitt liv i , på . Jag är uppväxt vid gränsen. Jag vet precis vad för problem det innebär när man sätter upp sådana här gränshinder. Men de problemen måste man väga mot effekten av att inte göra det och hur vi påverkas av detta. frågar hur vi ska mäta det här. Är det genom antalet tester? Nej, jag tror att det viktigaste för mig och regeringen är att titta på hur läget är i sjukvården. Hur många ligger på intensiven egentligen? Hur många omhändertas i sjukvården i övrigt? Hur ser det ut med dödsfallen? Det är de väldigt konkreta mätpunkterna vi har. När det gäller den senaste varianten, omikron, har det varit väldigt svårt att bedöma hur allvarlig den är. Slår den igenom för dem som är vaccinerade? Hur pass sjuka blir de som är vaccinerade? Hur hård är belastningen på sjukvården? var det, som jag var inne på, en så hög smittspridning i som i och en mycket snabbare smittspridning i . Att i det läget bara sitta på händerna och säga att vi inte tänker göra någonting hade varit helt ansvarslöst. Vi vidtog de här åtgärderna för att begränsa resandet och ställa dessa krav på tester. Vi gjorde det på inrådan av .