prot · H90994 · 2022-04-06 00:00:00 — Vi tror också att de teoretiska kurserna kommer att bli komprimerade och att det blir små snuttekurser av allting för att man ska hinna med. Detta innebär en stor nackdel för den elev som väljer att läsa vidare. Sedan ska vi vara ärliga. Man pratar om grundläggande behörighet. Vi vet att det är ganska få kurser och program på universitet och högskolor som kräver endast grundläggande behörighet. Ofta krävs också särskild behörighet. förstorar Socialdemokraterna och regeringen denna reform och gör den större än vad den egentligen är. Vi tycker att en uppenbar risk med förslaget är att genomströmningstiden ökar. Det finns också risk för att de elever som vi har pratat om, som har svagare betyg från och som vill läsa yrkesprogram, får betydligt svårare att ta ut en gymnasieexamen av det skälet att de saknar intresse för teoretiska studier. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Vårt förslag bygger på en annan linje. Vi vill återgå till en situation där vi har tvååriga yrkesprogram på gymnasiet, men med den skillnaden att det ska vara möjligt att läsa in den grundläggande behörigheten under ett tredje år. Det ska alltså inte bara vara möjligt att göra detta på komvux, utan man ska också kunna välja till detta under gymnasiets gång. Vi vill alltså ha en två-plus-ett-modell. Då tror vi att det blir fokus på yrkeskunnandet och yrkesskickligheten , och sedan öppnar man upp för att läsa in kurser för dem som vill komma in på högskolor och universitet. Vi tror att det är en bättre modell. Det skapar mer tydlighet, men framför allt skapar det större incitament hos de elever som kanske inte var redo att göra ett val när de var 16 men som kanske är redo att göra det när de är 18. Det krävs inte att man aktivt väljer bort. Det är betydligt svårare. Vi vill också att yrkeskunnandet ska stå i centrum för yrkesprogrammen. Det måste vara detta som gäller, inte att läsa in en massa teoretiska kurser. Teoretiseringen av yrkesprogrammen måste bort i grunden men finnas där som tillägg. Vi vill ha fler lärlingsutbildningar. Detta tror vi är viktigt. Vi tycker att regeringen borde återkomma med förslag om att införa fler lärlingsutbildningar, bredda dessa, titta på hur man gör i och och engagera näringslivet ännu mer i framtagandet av lärlingsutbildningar. Detta är ett sätt att attrahera fler ungdomar och få dem att skaffa sig mer yrkesskicklighet och därmed bidra till arbetsmarknadens behov. Sedan tror vi att studie- och yrkesvägledningen måste stärkas. Det måste stå klart för eleverna att yrkesprogrammen inte är ett dåligt val utan tvärtom är ett väldigt bra val. Man får jobb och kommer ut i arbetslivet, och dessutom är framtidsutsikterna mycket bättre än för de akademiker som lämnar högskolor och universitet. Livslönen är oftast också mycket högre. För att summera lägger regeringen alltså fram förslaget en andra gång. Det är inte mycket bättre, utan man vill fortsätta att tvinga elever att läsa in grundläggande behörighet på yrkesprogrammen. Vi tycker att detta är fel väg att gå. Det måste bygga mer på incitament för eleverna och på att stärka attraktiviteten genom att marknadsföra utbildningarna bättre, inte på att alla ska stöpas i samma form. 15 (MP): Det är en högtidlig dag . av misslyckanden från tid tar nu slut. Det kan diskuteras länge vilken av skolreformer som var mest misslyckad. Men att ta bort den grundläggande behörigheten från gymnasieskolans yrkesprogram är nog en solklar toppkandidat. Vi i motsatte oss redan då denna reform, och hade vi möjlighet att sätta punkt. Den gången röstade nej. Men förändrar vi framtiden för många elever i vårt land. ska rösta om att alla elever som går ett program på gymnasiet, oavsett om det är ett yrkesförberedande eller ett studieförberedande program, ska ha en grundläggande behörighet som utgångspunkt. Det betyder att på schemat kommer alla de ämnen att finnas som är det grundläggande kravet för att söka sig vidare till högskolan. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Vi gör inte detta för att vi tror att alla elever vill eller ska plugga vidare på högskola eller universitet. Vi gör faktiskt detta också för att fler ska läsa yrkesprogram. Det har nämligen visat sig att effekterna av att den grundläggande behörigheten inte har erbjudits har varit att färre har velat läsa yrkesprogram. Detta är nog inte helt intuitivt. Jag menar att hela syftet med reform var att fler skulle läsa yrkesprogram. Man tänkte att skoltrötta i större utsträckning skulle välja att bli rörmokare om de inte hade lika mycket svenska på schemat. Det blev tvärtom. Färre valde gymnasieskolans yrkesförberedande program. Därför är det inte heller någon slump att några som jobbat hårdast för att denna reform ska komma på plats är , och en rad andra branschorganisationer som har brist på människor att anställa. viktigaste studie- och yrkesvägledare – föräldrarna – ger sina barn rådet att inte välja en återvändsgränd. Så uppfattas det när dörren till högre utbildning inte längre stått lika öppen. kortar vi vägen för en barnskötare att bli förskollärare. kortar vi vägen för den som började som undersköterska och senare, efter kanske i yrkeslivet, vill ta klivet och studera till sjuksköterska. Jag är väldigt glad över att regeringen har gått vidare med det förslag som en gång delvis skrev. Men jag saknar ett förslag i denna proposition. Det handlar om att alla gymnasieelever också ska få tillgång till ett estetiskt ämne. Vi brukade vara många partier som stod upp för det. Men jag konstaterar att står ensamt bakom den reservation som innebär ett skarpt förslag om att återinföra de estetiska ämnena som ett obligatorium i gymnasieskolan. Estetiska ämnen handlar inte bara om underhållning och förströelse, utan de är en central del i bildningen. De är ett verktyg att förstå världen, någonting som är centralt i kunskapsskapandet – samarbeten där forskare och konstnärer arbetar ihop för att utveckla och ta fram ny kunskap. Det kan vi se på platser som . Det borde vi också ha i gymnasieskolan. lägger fram ett skarpt förslag, samma förslag som var väl utrett och berett inför omröstningen . Och har möjlighet att välja att också återinföra de estetiska ämnena i alla gymnasieutbildningar. Jag beklagar att det bara är som står bakom reservation 2, som jag yrkar bifall till. Det talas här om att välja till eller att välja bort. Vad är bäst? Jo, vi kan konstatera en sak: Rätten att välja till de ämnen som skulle ge grundläggande behörighet har inte räckt för att tröskeln att välja yrkesprogrammen ska vara så pass låg att man vågar göra det. Det har lett till schematekniskt krångel, och i praktiken har det inte ens varit möjligt på alla gymnasieprogram. vurmar så mycket för att man ska ha möjlighet att läsa yrkesprogram utan rätten till grundläggande behörighet som utgångspunkt. Då vill jag säga till dem att den som vill det kommer fortfarande att ha denna möjlighet. Det kommer att finnas möjlighet för eleverna att välja bort dessa extra poäng. Men det kommer att vara mycket lättare att välja bort än vad det har varit i dagens system att välja till. Elevernas makt blir på detta sätt större. Och jag är övertygad om att när föräldrar sätter sig ned med sina barn nästa läsår för att välja gymnasium kommer fler att säga till sina barn: Välj du att bli elektriker eller barnskötare eftersom du kommer att ha goda chanser senare i livet att plugga vidare. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Jag tror att detta kommer att leda till att fler skoltrötta ungdomar faktiskt tar steget och väljer ett yrkesprogram för att de senare i livet har möjlighet att skola om sig om de vill det. 16 (SD) replik: är, till skillnad från , inget utopiskt parti. Vi tror mer på vad som händer här och och ser verkligheten i stället för att drömma oss vidare. Det sägs att det är problem för att vi har ett system som gör att man kan välja till att läsa in högskolebehörighet och att det skulle innebära att elever väljer bort yrkesprogram. Jag tror att det har en helt annan förklaring. säger att föräldrarna är de viktigaste studie- och yrkesvägledarna och att det är de som förmår eleverna att göra ett felaktigt val. Ursäkta ordvalet, men jag uppfattar det nästan som att sa det. Men vilken betydelse har den politiska retoriken om man från politiskt håll ständigt tjatar om vikten av att läsa vidare på högskola och universitet och om vikten av att ha grundläggande behörighet? Tror inte att elever då tänker: Om jag väljer ett yrkesprogram kommer det att försvåra mina livschanser. Men faktum är att det är precis tvärtom. Livslönen ökar när man väljer att yrkesprogram. Man har mycket bättre chanser att få ett jobb senare i livet om man väljer ett yrkesprogram än om man väljer vissa typer av högskoleförberedande program och även om man senare går vidare till universitet. Vilket ansvar har politiker när de använder en sådan retorik och hackar ned på bristen på högskolebehörighet när man faktiskt har en möjlighet att läsa in den grundläggande högskolebehörigheten på yrkesprogrammen ? 17 (MP) replik: kallar oss ett utopiskt parti. Det kanske är för att de själva är ett dystopiskt parti – ett parti som inte tror på människors vilja och kraft att bidra till ett gott samhälle, oavsett bakgrund och hudfärg. Vi i tror på människor. Vi tror på att ge människor verktyg. Vi tror att människor vill lära och utvecklas. Vi tror på bildning. diskuterar på ett ganska osammanhängande sätt en rad anklagelser om vad jag ska ha sagt och inte sagt i mitt anförande. De facto vittnar mycket om att det är föräldrarna vid köksborden som har störst inflytande över sina barns studieval. Och att inte ha möjligheten till grundläggande behörighet har väldigt tydligt minskat antalet sökande till de yrkesförberedande programmen. Det går att se i statistiken. Det är ett tydligt trendbrott efter misslyckade reform. Syftet då var att fler skulle välja yrkesprogram. Motiveringen var att det var för mycket av teoretiska ämnen och att man därför valde bort att läsa på gymnasiets yrkesprogram. Det visar sig med fakta och facit i hand att det var precis tvärtom. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Om valet är felaktigt eller inte vill jag inte gå in och recensera. Jag bara konstaterar att många unga och deras föräldrar vill ha dörrar öppna för vidareutbildning för att de vet att det är klokt. ger vi dem den chansen. 18 (SD) replik: Det är här den logiska kullerbyttan sker hos . De säger att man inte har möjlighet till grundläggande behörighet. Det har man visst i dagens system. Det är bara det att man måste välja till det; man måste göra ett aktivt val för att få det. Men att man inte har möjlighet till grundläggande behörighet är inte sant. Det är inte sant, och det är det jag menar är ett stort problem. När politiker på detta sätt – medvetet, vet vi att det är – försöker skapa bilden att om man väljer yrkesprogram får man ingen möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet, ja, då tror jag att föräldrar tar till sig det. Det är där problemet ligger. Går vi tillbaka och tittar på hur det såg ut innan yrkesprogrammen blev treåriga ser vi att det var väldigt populära program – eller linjer, som de då kallades. Precis som gav de jobb och hög livslön, och folk trivdes och tyckte att det var kul. Elever som hade det svårt på högstadiet, som inte gillade de teoretiska kurserna, gick med glädje in på yrkesprogrammen och klarade sig alldeles utmärkt. Sedan skedde någonting. Teoretiseringen av yrkesprogrammen blev fel från början. Ändringen man gjorde för tio eller när man gjorde det till ett aktivt val att läsa in grundläggande behörighet var i grunden positiv, men sedan har politiker förstört detta genom sin retorik. Det som sägs stämmer alltså inte. Det är inte så att elever på yrkesprogram inte har någon möjlighet att läsa in grundläggande behörighet. Men det krävs ett aktivt val. Jag tycker att vi ska vara ärliga om det, . 19 (MP) replik: Det är ju ett faktum att det har varit mycket knepigare att få till det här tillvalet i praktiken. Det är klart att det påverkar. kommer friheten att finnas kvar. Det kommer att vara lättare att välja bort än det har varit att välja till. Jag tror verkligen inte att orsaken till tappet i yrkesprogrammen handlar om att vi varit kritiska till att den grundläggande behörigheten inte längre ingått automatiskt. Jag tror att ett gigantiskt större problem är den ständiga retoriken om yrkesprogrammen som något som passar skoltrötta. Det om något har gjort att statusen och stoltheten att gå in i programmen har minskat. Jag tror att ett mycket större problem när det gäller många mansdominerade yrkesprogram är attityder och värderingar som har att göra med ojämställda strukturer. Uppenbarligen var det ett skifte när den grundläggande behörigheten togs bort och gjordes möjlig att välja till genom en massa krångliga schematekniska abrovinker. Då dalade dramatiskt söktrycket på yrkesprogrammen, och står vi med bristyrken på område efter område. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Nej, jag tror inte att det är så att , en rad branschorganisationer och majoriteten av partier har gjort fel analys när vi konstaterar att vi måste säkerställa att yrkesprogrammen blir mer attraktiva genom att den grundläggande behörigheten återinförs som utgångspunkt – med möjlighet att välja bort för den som inte ser värdet av också de här ämnena. 20 (S): Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram – så heter propositionen som vi debatterar och beslutar om . Med det här förslaget kommer även yrkesprogrammen på gymnasiet att som utgångspunkt innehålla det som krävs för att få grundläggande behörighet till vidare studier på högskolan. Den som inte vill ha det kommer fortfarande att kunna välja bort det. Men rättar vi äntligen till det historiska misstag som signerades av och gjorde att så många unga såg stängda dörrar framför sig med yrkesprogrammen snarare än möjligheter för framtiden. För att göra detta utan att minska på kvaliteten i yrkesutbildningen utökar man yrkesprogrammens omfattning något, både vad gäller gymnasiepoäng och garanterad undervisningstid. En del vet redan i nian att man vill bli kock, industrielektriker eller billackerare. Men många har inte vågat följa sin dröm eftersom man fått intrycket att valet av ett yrkesprogram begränsar möjligheterna . Det stämmer inte. Det har det inte gjort, och det gör det inte nu heller. Med det här förslaget kommer fler att kunna se yrkesutbildningarna som de breda utbildningar de är snarare än som en återvändsgränd. Vi måste tydliggöra det, och det gör vi . När man går ett yrkesprogram är framtidskartan och karriärmöjligheterna väldigt breda, och vi måste se till att fler känner till det. Har man klarat av ett yrkesprogram kan man få ett jobb direkt efter gymnasiet eller plugga vidare. Nyckeln är att man med självklarhet ska kunna läsa in grundläggande behörighet på sitt gymnasieprogram, vilket inte riktigt är fallet . Det är otydligt. Möjligheterna varierar mellan program och skolor. Det vi ser är att de gymnasieskolor som är tydliga med detta i sin ”marknadsföring” rekryterar fler till sina yrkesprogram. Den här frågan är för viktig för att lämnas till enskilda marknadsföringskampanjer. Det måste bli en självklarhet, och det blir det . Den här reformen kortar vägen till vidareutbildning och omställning och tydliggör att man kan bli vad man vill oavsett vilket gymnasieprogram man väljer. Att välja en yrkesutbildning är ett smart val för ungdomar som vill dra nytta av sin talang, vill gå direkt till ett jobb och vill ha flera olika vägar för karriär och utveckling. Otydligheten kring detta skapade en oro bland föräldrar och elever att yrkesprogrammen inte leder vidare. Många föräldrar har gett sina barn rådet att ”Om du inte vet vad du vill bli, gå samhällsprogrammet! Du kan ju bestämma dig .” Jag vet det. Jag är skyldig. Jag sa så till min son . Efter arbete inom industrin, komvuxutbildning och två YH-utbildningar, som faktiskt ofta kräver högskolebehörighet, har han äntligen blivit det han satt och drömde om vid köksbordet och som jag inte fattade att man kunde bli: spelutvecklare. Han har fått jobb. Jag är glad. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Om inte alltför hoppas jag sitta där vid köksbordet igen med min bästa kompis , som är mitt barnbarn. Han har många funderingar. Han funderar på att jobba inom insatsstyrkan eller underrättelsetjänsten eller att bli polis, fotbollsproffs eller socialdemokrat. Om han frågar mig kommer jag att säga: Gå en yrkesutbildning – kanske vård och omsorg. Det är en bred och bra utbildning. Man kan absolut få jobb som man slutar, och sedan kan man fundera på om man vill bli polis eller fotbollsproffs. Vi måste sluta att dela upp gymnasieskolans program i antingen högskoleförberedande eller yrkesförberedande. Vi vet ju inte ens vilka yrkeskunskaper som behövs . Det måste vara brett, och dörrarna måste vara öppna. Det här handlar också om industrins och välfärdens kompetensförsörjning. Socialdemokraterna vill att ska leda klimatomställningen, bygga ett långsiktigt hållbart samhälle och därmed skapa framtidens jobb. Ska vi fixa det behöver vi fortsätta att satsa på Industriklivet. Vi behöver satsa på forskning. Vi måste också ha betydligt fler yrkesarbetare kan dra den där efterlängtade elledningen till i och som kan processa det fossilfria stål som ska produceras där. Utan skickliga yrkesarbetare når vi aldrig målet om ett fossilfritt välfärdsland. Vi har lyssnat på ett av de två partier som yrkar avslag på den här propositionen. har vi inte fått höra och , men jag är inte ett dugg förvånad över inställningen i frågan – de har trots allt drivit den här linjen . Jag hoppades på att de skulle ta bort sina skygglappar och se verkligheten. Det är hög tid att begripa att elever och föräldrar förstår värdet av att inte stänga dörrar. Oavsett vad man vill studera vill man ha möjligheter för framtiden – inte stängda dörrar. och säger mycket men verkar mest vilja dela upp människor så mycket som möjligt och . I stället borde de se att detta är ett förslag som både gynnar elevernas framtidsmöjligheter och stärker yrkesprogrammen i deras nyckelroll för svensk kompetensförsörjning. Vi har också lyssnat på , som står bakom propositionen till . Hon och MP vill även se att den innehåller det estetiska ämnet. Det vill jag och Socialdemokraterna också, men jag och mitt parti är reformistiska realister och förstår att detta inte går igenom kammaren . Därför finns inte det förslaget med. Jag ser dock fram emot nästa mandatperiod. har vi lyckats få sex partier att stå bakom det här förslaget, så vem vet – man får aldrig ge sig. Med detta sagt skulle jag vilja uttrycka min väldigt uppriktiga glädje över att sex partier står bakom reformen. Heder åt , som i sitt yttrande talar om att man vågat tänka om. Heder också åt och . Jag vill än en gång säga: Äntligen! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram 21 (SD) replik: sa några intressanta saker. Bland annat sa hon att det är lite svårt – vi vet inte vilka yrkeskunskaper som behövs . Det är rätt. har vi snart en proposition på bordet som går ut på att vi på förhand ska kunna sia om vilka yrkeskunskaper som kommer att behövas. Jag noterar detta och får återkomma till det citatet längre fram. sa också att man inte vill stänga dörrar. Nej, det är ingen som vill stänga dörrar. Jag tycker att vi kan vara ärliga och säga att det inte är någon som vill stänga dörrar. Vi föreslår ett två-plus-ett-system, det vill säga att dessa program i grunden är och att man sedan ska kunna välja till ett tredje år. Det innebär att man inte behöver hänvisas till komvux. Det tredje året på programmet ska finnas, men det ska vara valfritt. Här stängs inga dörrar för någon. Den som vill läsa in grundläggande högskolebehörighet ska göra det. Problemet är att de teoretiska kurserna ska utökas i den modell som regeringen nu lägger fram. Man ska pressa in detta under de här tre åren, tillsammans med yrkesinriktningarna. Det innebär att man tar bort fokus från yrkeskunskaperna genom att pressa in mer teoretiska ämnen i detta. Min fråga till är om hon ser ett problem med detta. Och vad är viktigast för : yrkesskicklighet för de elever som har gått på yrkesprogrammen eller teoretiska studier? 22 (S) replik: Jag tackar för frågan. Ser jag oro? Jag har besökt flera yrkesgymnasier som redan har gjort det här och till och med ett som aldrig tog bort det. De marknadsför sig och rekryterar. De löser det. Det finns absolut ingen anledning att vara orolig för yrkesämnena. Båda sakerna är lika viktiga – skickliga yrkesarbetare och goda medborgare i samhället som har en bättre möjlighet att senare i livet ställa om. Konstruktionen med två-plus-ett tror jag inte på, men jag är villig att fortsätta diskutera den. Det kommer ju snart en utredning om hur fler ska kunna ta sig igenom gymnasiet; kommer snart att presentera den. Möjligtvis kan vi hitta en lösning, men är det ju inte det kompetensbehovet som finns. Jag tror inte att två-plus-ett möter detta behov. Vi fortsätter dock naturligtvis diskussionen framöver. 23 (SD) replik: ser ingen oro, men faktum är ju att flera remissinstanser har uttryckt just denna oro. De är rädda för att genomströmningstiden ökar och att det blir svårare för en del elever att ta en gymnasieexamen. Även om man lägger fram ett förslag borde man se den oro som många lyfter fram. Jag tycker att det är ganska anmärkningsvärt att en företrädare för Socialdemokraterna inte ser någon oro alls när andra gör det. Behovet från arbetsmarknaden är ju en väldigt välutvecklad yrkesskicklighet. Det finns alltså inget behov av att man ska tvingas att läsa in en grundläggande högskolebehörighet, som är just grundläggande och som i sig är ganska begränsande, utan behovet rör en ökad yrkesskicklighet. Det är också det som remissinstanserna säger – de är rädda för att detta sker på bekostnad av yrkesskickligheten. Men ser inga problem med det. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Jag noterade också att i sitt förra replikskifte – eller i huvudanförandet – sa att det finns skolor som är väldigt bra på marknadsföring och att de är bra på att locka fler elever till utbildningarna. Är inte detta någonting som man borde ta till sig? Skolor som är bra på att marknadsföra sig lockar också fler elever till utbildningar. Är det inte detta – att kommunerna går ut och marknadsför sina yrkesprogram väldigt hårt och slipper att höra att detta stänger dörrar och liknande, vilket för övrigt inte stämmer – vi framför allt ska lägga kraft på när det gäller yrkesprogrammen? Vad tror om det? 24 (S) replik: Jag tackar för frågan. När det gäller detta med delar jag inte den uppfattningen, och det är verkligen inte många som lyfter fram det här. Jag har tittat på de remissvar som gavs – det är det vi pratar om. , Visita, LRF, Företagarna, , Teknikföretagen, LO, TCO, , , , Ingenjörer, elevkårerna, elevråden, , med flera tillstyrker förslaget. Jag känner mig väldigt trygg med det. Jag hittar verkligen inte många som tycker att det här inte är bra. Marknadsföring i all ära – jag tycker ändå att det är bättre att vi satsar på ordentlig studie- och yrkesvägledning. Jag tycker faktiskt att vi ska ta oss bort från marknadsskolan. kör vi på! I detta anförande instämde (S) och (MP). 25 (MP) replik: Det är förstås inte lätt att förstå varför får en replik av mig. Det första jag ska säga är att det anförande som hon precis höll var ett av de finaste anföranden jag hört i kammaren. Jag tycker att det här beskrevs otroligt väl.