prot · H909137 · 2022-06-27 00:00:00 — Det är otroligt viktigt att de som jobbar har en säker och bra arbetsmiljö. Det innebär att man ibland kanske gör lite bredare avstängningar eller har lite större skyddsräcken för att de vägens hjältar som står där och reparerar våra vägar inte ska råka ut för en bil som kör förbi väldigt hastigt eller riskerar att sladda in och skada dem i arbetet. har också en dialog med blåljusmyndigheterna – det har jag förvissat mig om. säger att de korrigerar enlig blåljusmyndighetens behov och önskemål. Det kan säkert ha varit en situation som inte såg bra ut när var där. Jag vet inte, och det vet sannolikt inte heller , om man just vid det tillfället hade en avledning och en alternativ väg som man redan tidigt kommit överens om i dialog med blåljusmyndigheterna. Jag tror att både och jag, fru talman, har varit ute på tillräckligt många vägbyggen och infrastruktursatsningar där man ibland tar bort en hel bro men då säger till exempelvis utryckningsfordon: kommer den här bron att vara borta. Ni får ta en annan väg. Vi tittar på vad som är snabbast och lättast för utryckning. Det är så det praktiskt fungerar. Det är därför jag har större tilltro till att det är ihop med blåljusmyndigheterna som utövar den kontrollen och har den dialogen vid våra vägarbeten. Återigen: Jag tror att de flesta nu är glada över att detta äntligen blir av. Det är kanske det allra viktigaste – att vi nu kan säga till Ekeröborna: satsas det på framkomligheten. byggs vägen och görs säkrare. öppnas det upp för mer kollektivtrafikmöjligheter. Det är tack vare att vi har en socialdemokratiskt ledd regering som lägger mer pengar än någonsin på infrastruktur. 82 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag har aldrig ifrågasatt att vi ska ha säkerhet på en arbetsplats vid vägen. Det jag har ifrågasatt är att det är svårt för räddningstjänst att ta sig fram i den situation som råder där. När jag var där ute sa de: Det här är ett normalt förhållande. Då blir jag skrämd. Jag har varit vid tillräckligt många trafikolyckor för att veta hur viktigt det är att räddningsfordon kommer fram för att rädda de människor som är skadade. Och det behöver inte vara en trafikolycka; det kan lika gärna vara ett hjärtstillestånd, en brand eller något annat som gör att blåljuspersonal måste komma fram snabbt. Vi pratar om människoliv. Vi pratar om egendom som måste skyddas. Vi pratar inte om att folk ska åka snabbt, utan vi måste säkerställa att vi får fram de insatser som samhället har att erbjuda till dem som behöver dem. Det klarar man inte som situationen är där ute. I det svar jag fått från statsrådet, både den här gången och förra gången, säger han att han ”utgår från” att myndigheten gör sitt. Just den formuleringen är alldeles fel. I en rapport från juridiska institutionen vid står det, i sjätte kapitlet i analysen: ”För att sammanfatta måste statsrådet, för att upprätthålla det konstitutionella kravet, vid myndigheters bristande verksamhet alltså följa utvecklingen på myndigheten och vid behov vidta åtgärder.” Det är samma slutsats som har kommit med. Statsrådet har ett ansvar att se till att myndigheterna gör vad de kan för att säkerställa säkerheten för liv och egendom. Här brister statsrådet, vill jag påstå. 83 Infrastrukturminister (S): Återigen är jag glad över engagemanget när det gäller boendes framkomlighet och räddningstjänsten. Det engagemanget har vi. måste jag säga: Jag kom in i 1994, och att tänka sig att det skulle vara ett konstitutionellt krav att statsråd vid varje vägbygge på detaljnivå skulle säkerställa hur ansvariga entreprenörer, myndigheter, blåljusmyndigheter och andra ska se till att fordon kommer förbi är helt orimligt. Tvärtom skulle väl det, fru talman, gränsa till att peta i det som är myndighetens ansvarsområde. Det kallas för ministerstyre, och då riskerar man att bli KU-anmäld och det vill jag faktiskt inte bli. I det här fallet utgår jag från den ordning som vi faktiskt har där statsråden säkerställer att myndigheten har instruktionen och uppdraget. har fått både pengar och uppdraget att fullfölja en väldigt viktig vägsatsning för de boende i . De ska följa de instruktioner som finns när det gäller hur man genomför detta i dialog med entreprenörer, boende, kommunen, kollektivtrafiken och blåljusmyndigheterna och med beaktande av säkerheten för dem som arbetar där så att deras perspektiv också kommer till sin rätt. Det handlar inte bara om att folk ska ta sig fram snabbt utan också om att de som faktiskt reparerar våra vägar mer än någonsin eftersom vi satsar mer på vägunderhåll än någonsin – dessa vägens hjältar – ska få en trygg och säker arbetsmiljö. Det är utgångspunkten, och så hoppas jag också är fallet när det gäller . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2021/22:523 om 84 Infrastrukturminister (S): har frågat mig dels om jag avser att verka för att utnyttja optionen om att ta över innan avtalet med löper ut, dels om regeringen har gjort någon egen utvärdering av vad kostnaderna för ett sådant friköp av skulle innebära. De grundläggande förutsättningarna för och användandet av en OPS-lösning beslutades av 1994. Socialdemokraterna reserverade sig då mot beslutet eftersom privatisering av infrastruktur innebär att vi förlorar den demokratiska kontrollen över samhällsviktig verksamhet och att kostnaderna läggs på den enskilda individen. I avtalet finns möjligheter att pröva om det finns förutsättningar för staten att ta över ägandet och driften av . Den dåvarande alliansregeringen redovisade sin syn i denna fråga i en skrivelse till 2012 och avvisade då att utnyttja denna möjlighet då kostnaden för staten skulle bli mycket hög. Frågan har behandlats i vid ett flertal tillfällen då en riksdagsmajoritet sagt nej till att omförhandla avtalet. Jag kan alltså konstatera att det saknas stöd i för ett sådant agerande. Utredningen om utveckling som presenterades aktualiserar också behovet av en välfungerande kollektivtrafik till och från flygplatsen. Regeringen har dessutom givit i uppdrag att utreda hur landtransporterna till och från kan stärkas. Jag kan därför konstatera att frågan om hur vi kan få en bättre tågförsörjning till fortsatt är aktuell. 85 (V): Jag vill tacka infrastrukturministern för svaret på min fråga. Vi vet att flyget står för väldigt stora utsläpp av växthusgaser, och det måste vi komma till rätta med, bland annat genom ett minskat flygande och ett ökat resande med andra, hållbara transportslag som tåget. Men även resorna till och från flygplatserna leder till utsläpp. Det är väldigt märkligt att vi här i har en ny, superbra järnväg från ut till flygplatsen som utnyttjas otroligt dåligt. av dem som reser ut till tar tåget Express. Det kan jämföras med våra nordiska grannar och där siffran ligger på 60 procents respektive 70 procents tågresande till och från deras flygplatser. Skälet till detta är pengar. Att köpa en biljett för att resa till med Express innebär sannolikt att köpa den dyraste biljetten i hela världen för att resa till en flygplats. Det kostar för en enkel resa. Skälet till det är, precis som ministern har svarat här, att vi har ett privat monopol som trafikerar sträckan. Att vi har det privata monopolet ska jag inte lasta vare sig ministern eller mitt eget parti för, utan det var en tidigare borgerlig regering som genomförde det. Man ska komma ihåg att regeringen har möjlighet att häva avtalet med som driver Express. Det skulle förstås komma med en kostnad, men kanske skulle det vara värt den kostnaden därför att det är få som reser med tåg till för att det är så dyrt. Hela vår kollektivtrafik i och omkring blir uppsplittrad på grund av det här privata monopolet som Express innebär. Därför tyckte jag att det var intressant att läsa Handelskammares rapport om bättre kollektivtrafik till och från att även de öppnar för ett utköp av A-Train och menar att staten sedan, till exempel genom SJ, ska kunna bedriva tågtrafik och att det ska vara som en integrerad trafik till och från . Jag vet att även i driver samma sak, så det synes mig finnas en ganska bred majoritet för en bättre lösning än vad vi har . Därför tycker jag att ministern svar är passivt, och det anstår inte en minister med höga ambitioner på transport- och klimatområdet. Jag vill fråga : Har regeringen gjort någon egen analys av vad det skulle kosta att lösa ut så att staten kan driva den i egen regi? Jag skulle också vilja fråga ministern varför regeringen gjorde så 2019 att man förlängde avtalet med så att det här privata monopolet fortsätter ända till 2050 i stället för till 2040 då avtalet skulle ha löpt ut. Avslutningsvis undrar jag också: Måste verkligen ministern ha ett beslut i riksdag för att staten ska kunna ta över ansvaret för Express? Är inte det ett beslut som regeringen själv kan fatta? 86 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Jag tror att vi i grunden har en gemensam utgångspunkt om att hitta bra lösningar och öka andelen kollektivtrafikförbindelser ut till . Jag tycker att det är helt rätt. Jag blev lite förvånad över det sistnämnda och måste fråga , fru talman, om han menar att regeringen mot vilja skulle förstatliga en del av svensk infrastruktur. Det skulle vara ett lite anmärkningsvärt agerande, vill jag ändå säga. Grunden är att alliansregeringen under ropet om alternativa finansieringsformer , tror jag att det var, före valet valde att skriva på avtalet som skapade Express. Det var ett avtal som skrevs på ett sätt som gjorde det, enligt regeringens analys, orimligt dyrt att lösa ut. Det var den bedömning som dåvarande alliansregering gjorde. har det inte funnits någon parlamentarisk majoritet för att hitta någon annan lösning. Jag noterar dessutom i det sammanhanget att själv ibland också har uttryckt att det vore bra att hitta fler alternativa finansieringsmöjligheter. Jag tycker att det förtjänar att konstateras att de här förslagen ofta landar i att privata intressen ska äga och kontrollera infrastruktur med alla de risker som det faktiskt innebär och att vi sedan får svårigheter med att gå in och korrigera i efterhand. är det vi talar om, och , fru talman, kommer vi att ha en interpellationsdebatt här om där i princip samma utveckling har skett. Man förhandlade sig fram till en alternativ finansieringsform, och , , är man inte beredd att betala för konsekvenserna av detta. Jag tror att det är en bra ordning vi har där vi gemensamt finansierar och betalar för infrastrukturen och därmed inte heller ålägger användarna väldigt dyra avgifter eller försvårar möjligheten för politiker att sedan, under demokratiska former, besluta om någonting annat. Jag tror att nyckeln till det som både och jag skulle vilja se ligger i det uppdrag jag har gett till om att titta på landtransporterna till och från i syfte att öka inte minst kollektivtrafikandelen. Det innebär att titta både på hur spårkapaciteten kan användas bättre och på BRT-lösningar eller liknande för att kraftigt öka kollektivtrafikandelen. , regeringens utredare, hade också liknande förslag. Han talade till och med om biljettpriser på i stället. Det är klart att det vore en önskvärd utveckling att få billigare, smartare och klimatvänligare resor ut till . Låt oss se hur remissinstanserna reagerar på förslag. Jag tror att det är där vi ska söka efter lösningar, inte i att försöka återförstatliga stora delar med alla de kostnader som det skulle innebära. Det ska man särskilt inte göra om det inte finns någon bred parlamentarisk uppslutning bakom ett sådant äventyr. Jag tror hellre att det ligger någonting i det som utredaren föreslår: att hitta möjliga förhandlingslösningar mellan aktörerna och se till att öka kollektivtrafikandelen. Det är just därför jag och regeringen har valt att ge det uppdraget. underlag är en del i det men naturligtvis också engagemanget från , Region och kommunerna runt . Det är nämligen inte bara vi som reser till och från som ska ha nytta av den infrastrukturen. Det handlar också om hur regionen kan försörjas och få bättre kollektivtrafikmöjligheter. Det är därför viktigt att titta inte ensidigt på förutsättningar utan också på all annan trafik till och från . 87 (V): Om vi ska vara noggranna är det på det sättet att ägs av svenska staten. Sedan är det ett privat bolag med ägare i och den kinesiska staten som kör Express på uppdrag av staten, genom det avtal som finns mellan och A-Train. Min fråga handlar om att lösa ut A-Train och att luta sig mot den klausul som finns i avtalet om att staten kan göra detta. och regeringen har gjort tvärtom. De förlängde avtalet med , så att det löper ut och inte 2040. Det var ett väldigt dåligt beslut som togs 2019. får gärna kommentera det. Det förbryllade nämligen mig och många andra. är det som det är. Jag vill insistera på min fråga. Menar verkligen att det behövs ett beslut i riksdag för att omförhandla det avtalet så att det går att köra i egen regi tidigare än 2050? Det skulle jag vilja veta. Jag ska också kommentera det ministern säger om så kallad alternativ finansiering. anser att dagens finansieringsmodell, från löpande räkning från budgeten, inte fungerar. Vi bygger ut infrastruktur i alldeles för långsamt tempo. Vi vill därför att staten ska låna upp pengar till stora investeringar, till exempel till höghastighetsbanorna. Det är ett exempel på alternativ finansiering. Vi har aldrig varit anhängare av privatisering eller privata ägare av vår infrastruktur. Det tror jag att ministern förstår. Jag hade också en fråga som jag inte fick svar på. Det gäller huruvida ministern och regeringen har gjort en egen beräkning av hur mycket det skulle kosta att lösa ut A-Train . Jag fick inget konkret svar på det. Det tolkar jag som att regeringen inte har gjort det. pratar om uppskattningsvis . Det är förstås mycket pengar. Men man ska komma ihåg de stora vinsterna vi skulle få genom att köra Express i egen regi. Då kan vi integrera kollektivtrafiken i och få billigare biljettpriser. Det handlar framför allt om klimatskäl. är det som tar tåget till . Jämför med i eller i . Där tar 60–, ibland , tåget till flygplatsen. Vi ska väl inte vara sämre. Ska folk åka med egen bil eller taxi, med stora utsläpp som följd, för att det är billigare när vi har en välfungerande, modern och bra järnväg? Nej, folk ska självklart ta tåget. Varför förlängde ni avtalet med till 2050? Har ni gjort någon egen beräkning? Måste beslutet verkligen fattas här i ? 88 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Återigen – jag tror att vi är helt överens om att andelen kollektivtrafik ut till måste öka dramatiskt. Det är det som föreslår i sin utredning. Vi har också gett i uppdrag att titta på hur det ska ske, hur förbindelserna ut till ska förbättras. Jag vill ändå poängtera att det är viktigt inte bara för . är med stad också en arbetsplats för väldigt många människor. Någon kanske tänker: Höj bara biljettpriserna för parkeringsplatserna på . Men då kommer trafiken att flyttas ut i omkringliggande kommuner, med alla bekymmer det innebär. Problemet är att det är för lite kollektiva transporter till rimligt pris in till . Där ligger uppdrag. Det är där jag vill se en lösning. Om det är med spårbunden trafik, när man analyserat de förutsättningar som finns, eller om det också kan vara med så kallade BRT-lösningar, exempelvis elbussar, återstår att se. får återkomma när det gäller det. Det är bra att säger att de inte tycker att alternativa finansieringsmöjligheter ska inkludera privata intressen. Det är annars den erfarenheten vi har i , att vi avhänder oss makten. En sådan fråga är självklart någonting som direkt eller indirekt kommer att behöva ta ställning till. Låt oss utgå från Handelskammares ställningstagande. Att lösa ut en aktör för är en fråga som måste underställas . Det är avsevärda resurser och en tydlig prioritering inom transportpolitikens område. Jag föreställer mig att , om inte annat så i sin budgethantering, måste ta ställning till det. Ja, frågan måste ha en förankring i innan man går vidare. Den tidigare regeringen gjorde tidigare en bedömning och sa att överta driften av och snabbtågspendeln avsevärt skulle överstiga värdet av anläggningen. Den formuleringen hade regeringen vid det tillfället. har frågan som sagt varit uppe i vid återkommande tillfällen utan att det har funnits något starkare stöd för det. Det som händer och som är intressant är att har gjort en utredning där man tittar på alternativ för att kunna minska kostnaden för att åka ut till , inte minst med Express. Låt oss se vad remissinstanserna tycker om den lösningen. Vidare är det som regeringen tar ansvar för, och som vi har gjort, att ge i uppdrag att titta på bättre kollektivtrafikmöjligheter till och från och till och från regionen. Det kan komma att krävas infrastrukturella förbättringar, mer spårkapacitet eller andra typer av insatser. Men det är helt nödvändigt. Jag vill avsluta med att jag instämmer helt och hållet i uppfattning när det gäller kollektivtrafikandelen till . Den är absolut inte acceptabel. Man kan i efterhand fundera på varför det har blivit så. Det beror på att har prioriterat flera olika flygplatser. Regeringens utgångspunkt är klar: Vi vill lägga ned och samla inrikesflyget på . Det innebär bättre underlag för flygets internationella direktförbindelser och bättre förutsättningar för bra kollektiva trafiklösningar in till . Jag hoppas och tror att och stöder mig i den inriktningen. 89 (V): Självklart gör vi det. Det är dock lite frustrerande; den här regeringen har ändå styrt i två omgångar, . hänvisar ministern till nya utredningar för att lösa ett problem som har en väldigt tydlig lösning: att använda de moderna spår som finns från ut till . Ansvaret faller tungt på regeringen, som förlängde A-Trains koncession . Det förbättrar inte regeringens förhandlingsläge ifall man vill förhandla om att bryta avtalet tidigare. Det var olyckligt att regeringen gjorde det. har inte heller velat kommentera det när vi har pratat om det i andra sammanhang. Det här är självklart en budgetfråga. I någon mån behövs stöd för att få igenom en budget. Men ministern gör det lätt för sig när han dels gömmer sig bakom regeringen beslut . Det var och en helt annan regering. Dels har beslutet om att ta tillbaka Express i egen regi inte prövats konkret i , som ett förslag från regeringen. Det handlar om propositioner och sådana förslag som brukar klubbas i . Törs ministern vara djärv och driva fram ett sådant förslag? Jag förstår att han nu väntar på utredningsunderlaget, vilket är rimligt. Men det här är ett tydligt medskick från till : Driv frågan och se till att vi får en billigare och bättre kollektivtrafik till och från ! Det skulle alla vinna på, såväl de som arbetar där som de som reser och inte minst klimatet. Stödet för detta är större än vad ministern kanske tror. 90 Infrastrukturminister (S): Jag uppskattar verkligen engagemanget och viljan. Självklart handlar hela utgångspunkten för uppdraget till om att man ska titta på flera olika alternativ för att öka kollektivtrafikandelen. Det inkluderar nyttjandet av de spår som finns och exkluderar inte byggandet av nya spår. Jag tror nämligen att det är helt nödvändigt. Vi ska ha en flygplats av bra klass för hållbart flyg. Det är helt nödvändigt för ett exportberoende industriland som . Men det duger inte att trafiken dit går med personbilar. Även om personbilarna elektrifieras fullt ut och vi har transportsektor med nollutsläpp kommer bara trängselfaktorn i sig att tala för att vi behöver hitta smarta kollektivtrafikmöjligheter. Jag gläds ändå över att man har öppnat för fler aktörer att kunna samnyttja spåren. Både SL och SJ gör det i större utsträckning. Men kanske är regeringens utredare någonting på spåren när han tittar på förhandlingsmöjligheterna. Låt oss se vad remissinstanserna säger om det. Men låt oss framför allt se det lite bredare underlag som nu ska ta fram. Som nogsamt påpekade ser man nu även i vikten av att kanske inte ens ha privatkontrollerade avtal för infrastruktur. I stället ser man att samhällets gemensamma intressen för både bra kollektiva transporter och klimatomställningen av transportsektorn är lite större än marknaden. Det är en glädjande utveckling. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 18 Svar på interpellation 2021/22:524 om europeiskt bokningssystem för tågresor 91 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag avser att verka för att EU skyndsamt tar fram en central bokningssida för europeiska tågresor där alla europeiska tågbolag åläggs att mata in data för tidtabeller och priser så att de blir tillgängliga för alla resenärer. Att göra det enklare att resa med tåg ut i är en prioriterad fråga för regeringen. har regeringen arbetat aktivt med denna fråga och bland annat uppdragit åt att upphandla nattåg till kontinenten med trafikstart . På nationell nivå driver även regeringen på för införandet av nationella biljettsystem för att underlätta resande med kollektivtrafik i hela landet. har identifierat behovet av åtgärder för att öka attraktiviteten för tågresande inom . Kommissionen planerar att lägga ett förslag . ser fram emot kommissionens förslag och arbetar för att stärka möjligheten till tågresor i EU. 92 (V): Jag vill tacka infrastrukturministern för svaret på min fråga. Frågan är aktuell för väldigt många européer just , inte minst svenskarna som verkligen älskar att ta tåget ut i . Det märker man när man själv försöker boka tågresor ut till nu . Nattågen är alldeles för få, men de som finns är i praktiken redan fullbokade. Det blev de innan, det vill säga från och med att man kunde börja boka biljetter. Jag och min familj har planerat vår tågluffning ut i . Resan från till , , , , i , och Sitges, söder om i , var inte helt enkel att boka, och det här är bara resan ned. Sedan ska vi också tillbaka. Vi har Interrailkort, så kallade tågluffarkort, och då behöver man bara boka sitt- och sovplatsbiljetter där man vill ha det. Vissa tycker kanske att det inte behövs ett centralt europeiskt bokningssystem eftersom det finns flera olika, såsom , Rome2rio och Bahn, det vill säga den tyska motsvarigheten till SJ. Även SJ säljer en del utlandsbiljetter. Vidare finns nystartade ETC Tåg och väldigt många andra sajter. Problemet är att ingen av dessa sajter är en heltäckande sida där man kan boka alla färdbiljetter, sittplatsbiljetter eller ligg- och sovplatsbiljetter. Vissa säljer vissa biljetter och andra säljer andra. När man bokar vissa franska och spanska biljetter får man dem från vissa ställen endast hemskickade per post, och man kan få vänta så länge som . Därför måste våra biljetter för hemresan från skickas till vårt hotell i , annars hade vi inte fått biljetterna. Jag tror att det finns ett problem att lösa här, och jag tror faktiskt att EU är bäst skickat att lösa det. Vi behöver en sajt, en hemsida, som är en central plats där alla biljetter kan bokas. Det här går helt i linje med EU:s klimatmål om att minska utsläppen till 2030. Där har man särskilt pekat ut transportsektorn och ökat resande med tåg som en väldigt viktig del i det så kallade Fit for 55-paketet. EU skulle också kunna ålägga alla tågbolag att tanka in sina tidtabeller och priser i ett centralt bokningssystem så att resenärerna bara behövde söka sig till ett ställe för att göra sin bokning. Det är egentligen obegripligt att detta ännu inte har skett. Vissa tror nog att det här finns, men jag kan genom egen empiri tala om att det inte fungerar i praktiken med alla dessa olika bokningssajter. Jag vill ändå säga ett stort tack till dem som försöker utveckla bokningssidor. Jag tror dock att det stora problemet är att det saknas en central europeisk koordinering för att det ska fungera. Ett av grundproblemen är avregleringen av järnvägsmarknaden i , där järnvägsbolagen ska konkurrera och inte samarbeta med varandra. EU skulle dock kunna ålägga dem att skicka uppgifterna till en central bokningssajt. Jag vill veta om regeringen driver på för detta.