prot · H90984 · 2022-03-18 00:00:00 — Men jag undrar när det ska ske, för detta är ett akut problem för oss skåningar. Den första dumpningsperioden har nämligen redan ägt rum. Jag tror att om hade sagt att de skulle börja bygga en konstgjord ö och dumpa sin skit från med risk för spridning in i skärgården och till stockholmarna hade nog regeringen minsann sett till att det blivit liv i luckan, kontaktat sina motsvarigheter i och sagt att detta måste stoppas. Men tyvärr är det inte detta gäller utan . Och har en tendens att titta åt andra hållet. Vad jag vet har miljöministern inte kontaktat sin danska motsvarighet. Det jag undrar är när detta ska ske eftersom hon säger att hon i närtid ska göra detta. När tänker den svenska miljöministern från Socialdemokraterna kontakta den danska motsvarigheten för att få stopp på den danska skit som just nu dumpas från våra skånska, fina kuster? 60 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , för en angelägen interpellation! Till dem som lyssnar ska jag säga att verkligheten är den att den ståndpunkt och i det här fallet oppositionens i form av åsikt och synpunkt över huvud taget inte skiljer sig åt. Det var lätt att få en bild när man lyssnade till att det finns väldigt stora skillnader i synen på om det är lämpligt att anlägga Lynetteholmen där man nu gör det. Redan innan det här påbörjades framfördes genom min företrädare våra synpunkter både skriftligen och muntligen till inte bara en utan två danska ansvariga ministrar för att vi ansåg att detta var olämpligt, att de miljökonsekvenser som våra myndigheter fortfarande står fast vid är en verklighet och att detta projekt inte borde bli av. är ett suveränt land med danska medborgare, ett eget parlament och en egen regering, vilket gör att suveränt kan fatta beslut över sitt eget område. Det som då har att göra är att använda de verktyg som vi har för att kunna påverka , vilket regeringen också har gjort. Bland annat har vi inför beslutet i det danska , som heter i , framfört tydliga synpunkter från genom vår dåvarande miljö- och klimatminister. Vi lyfte fram de svenska myndigheternas synpunkter, och statsrådet framförde att inte borde fatta beslut om att tillåta verksamheten att de svenska synpunkterna hade beaktats. Hanteringen av muddermassorna i projektet behövde lösas, tyckte vi, på annat sätt än genom dumpning i Bugt. Det här framfördes i ett bilateralt möte mellan Per och miljöminister och transportminister . beslutade den danska , , ändå om byggnationen av Lynetteholmen. Tillstånd för den har också getts av den danska miljöstyrelsen. De har också godkänt miljöövervakningsprogrammet. Dumpningen av massorna inleddes alltså. Det vi har gjort är att vi har haft det samråd som vi som nation har rätt att ställa krav på, i enlighet Esbokonventionen. Den innebär att det är en skyldighet för länder att samråda om projekt som kan ha betydande gränsöverskridande påverkan. har genom våra myndigheter och experter, både skriftligen och muntligen, haft samråd. Nästa möte är planerat till . Det här pågår . Vi räknar med att den första dumpningen kommer att vara avslutad . Jag har också tagit initiativ till ett möte i närtid med de båda danska ministrar som har det här ansvarsområdet. Ett brev har också gått iväg . 61 (M): Miljöministern säger att det inte finns någon skillnad mellan våra två partier i fråga om synen på dumpningen i . Må så vara! Men skillnaden är att det är Socialdemokraterna som sitter i regeringen och har möjlighet att kontakta sin danska motsvarighet. Det har inte . Vi önskar att vi hade det. Och vi gör det gärna om den nuvarande regeringen inte känner sig lämpad för uppgiften. Vi tar gärna över. Men det är regeringens och Socialdemokraternas ansvar att kontakta sina motsvarigheter på andra sidan. Dessa verktyg har Socialdemokraterna inte använt. Man hänvisar till den regering som satt med i, och det var den miljöpartistiska ministern som tog kontakt med den danska motsvarigheten. Sedan Socialdemokraternas enpartiregering tillträdde har den ena ministern, , sagt att ministrar minsann inte ska ta den danska regeringen i örat. Det begär inte vi skåningar heller. Vi begär däremot att Socialdemokraterna börjar se resten av landet. I har vi en mycket fin marin miljö. Vi har några av finaste kuster. Varför bryr sig inte Socialdemokraterna om det skånska kustlandskapet? Det undrar jag. Varför kontaktar man inte sin danska motsvarighet och får stopp på den danska dumpningen som riskerar att leda till orenheter för badgäster och boende nere i som kommer? Jag tror att det helt enkelt beror på att man har accepterat att den danska dumpningen får ske. Det är så pass långt från att man inte behöver bry sig. Så är det tyvärr även i många andra frågor. Man ser inte landet och de problem som finns i övriga delar av , utan man tittar bara enögt på de inbördes diskussioner man har på regeringsmötena och missar den stora delen av befolkning. Det är uppenbart att Socialdemokraterna inte bryr sig om den skånska havsmiljön. Det är mycket upprörande och tråkigt för mig som själv bor i och som badar vid de skånska kusterna och i . Jag måste därför ytterligare en gång ställa den skarpa frågan som bara har ett svar. Antingen har man tänkt ta kontakt, och då vet man när man tänker göra det, eller så har man inga sådana planer. Jag frågar miljöministern en gång till: När tänker hon kontakta sin danska motsvarighet för att få ett stopp på dumpningen i ? 62 Klimat- och miljöminister (S): Man kan inte annat än häpna över utvecklingen i . Jag står nu i den andra av två interpellationsdebatter där interpellanten från över huvud taget inte är saklig eller lyssnar på vad regeringen framför i form av fakta om kontakter som har tagits och om regeringens syn på frågan. I stället står interpellanten i talarstol och säger att inte bryr sig om resten av landet och att inte bryr sig om människor som bor i . Tror inte att Socialdemokraterna har några väljare i , att vi har några företrädare som kommer från eller att vi har något partiarbete i ? Det är ett häpnadsväckande påstående i en debatt som handlar om en väldigt seriös fråga. har använt interpellationsdebattverktyget, som är till för att ställa regeringen till svars i en fråga, och jag försöker svara. Jag har varit väldigt tydlig med att vi från svenskt håll, långt innan projektet över huvud taget påbörjades, tydligt har framfört den svenska hållningen om brister i underlaget om projektet . Vi har också invänt mot valet av dumpningsplats. Vi har använt oss av alla de vägar som en regering har när det gäller kontakterna i ett sådant komplicerat ärende. Men är en suverän stat och förfogar naturligtvis över sin egen landyta. Svenska myndigheter har vid upprepade tillfällen, vilket jag har redogjort för, sedan vi fick underrättelsen framfört våra synpunkter till , i enlighet med Esbokonventionen som vi har varit med och förhandlat fram. Vi svarade genom på underrättelsen som vi fick. Vi bekräftade att önskade delta i vidare processer. pågår, precis som jag sa i mitt förra inlägg, samråd enligt Esbokonventionen i både skriftlig och muntlig form. Från svensk sida är engagemanget fortfarande jättestort, bland annat från Havs- och vattenmyndigheten, från , från och från . har också på flera olika sätt under processen varit involverade i kontakter med den danska regeringen. Jag stod precis och talade om för interpellanten att ett brev har gått iväg till den danska regeringen i frågan, att jag planerar ett möte med de danska ministrarna i närtid och att en sådan kontakt har tagits med den danska regeringen. Annars skulle jag inte stå i talarstol och tala om detta. 63 (M): När det kommer till saklighet tror jag inte att det är på just det temat som miljöministern ska läxa upp en ledamot. Ministern får nog sopa rent framför egen dörr innan hon tar till det greppet. Ministern är väldigt upprörd. Det kan inte tolkas på något annat sätt än som en försvarsmekanism i stället för att hon svarar på frågan. Om det nu har tagits ett initiativ i form av ett brev till den danska regeringen och om det planeras en kontakt i närtid, varför svarar hon inte på när den kontakten ska ske? När tänker regeringen kalla till ett skarpt möte med den danska motsvarigheten för att få stopp på dumpningen i ? Det är inget som man behöver bli upprörd över. Först inleder ministern anförandet med att det saknas saklighet. Sedan blir hon otroligt offensiv för att slutligen inte svara på frågan. Låt oss ha en respektfull ton även om vi tycker olika. Det är väldigt klart att jag och miljöministern tycker olika. Jag tycker till exempel inte att Socialdemokraterna driver en bra politik för de skånska medborgarna och för de väljare som jag representerar. Det kan inte komma som en sådan stor chock för miljöministern att det dessutom gör henne otroligt upprörd. Så kan det inte vara. Hon har ju varit med i politiken och vet att det finns skillnader i politiken och i synen på hur man tycker att den socialdemokratiska regeringen styr landet. Det köper jag alltså inte. Jag vill återigen fråga: När avser ministern att hålla ett möte med sin danska motsvarighet för att få stopp på den danska dumpningen i närheten av våra skånska kuster? 64 Klimat- och miljöminister (S): får tolka in precis vilka känslolägen hon vill. Men faktum är att precis nu stod i talarstolen och återigen upprepade en fråga som jag har svarat på – jag vet inte hur många inlägg jag har haft. Är det mitt fjärde inlägg nu? – och har varit väldigt tydlig med att löpande kontakter sker med danska myndigheter. Jag har i detalj redogjort för hur kontakterna med våra danska motsvarigheter har sett ut , vilka kontakter som har tagits på regeringsnivå och hur regeringen har agerat aktivt i frågan om Lynetteholmen. Jag tycker att det är osakligt när man från talarstolen säger att den över huvud taget inte bryr sig om människor som bor utanför . Det var ungefär det du sa i ditt första inlägg. Jag tycker inte att det är seriöst. Jag försöker svara på din fråga, och jag tänker göra det igen. Jag har sagt att det har gått iväg ett brev från den till den danska regeringen och också att vi har kontakt med den danska regeringen för att boka in ett möte i närtid. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:393 om klädkoder och sexuella trakasserier i skolor 65 Statsrådet (S): har frågat mig när jag kommer att komma till skott och lägga fram ett lagförslag på bord. Frågan handlar om tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen gällande det skollagsreglerade området. Låt mig börja med att slå fast att ingen elev ska behöva bli utsatt för någon form av kränkning eller diskriminering i skolan. Att främja likabehandling och motverka alla former av kränkande behandling är en viktig del i skolans arbete för trygghet och studiero. Alla skolor har enligt skollagen och diskrimineringslagen en skyldighet att aktivt motverka alla former av kränkande behandling i skolan. Som lyfter fram tillsatte regeringen Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen, med tilläggsdirektiv och 2020, för att analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen när det gäller det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas till Skolinspektionen. Utredningen har lämnat ett delbetänkande om det skollagsreglerade området som innehåller förslag om att tillsynsansvaret för det skollagsreglerade området i diskrimineringslagen överförs från till Skolinspektionen. Betänkandet remitterades och bereds inom . Jag vill understryka att diskriminering inte ska ha någon plats i och därför ska bekämpas med samhällets fulla kraft och inom alla samhällsområden. Regeringen överväger löpande behov av ytterligare insatser för att bekämpa diskriminering. 66 (V): Tack, statsrådet, för svaret på min interpellation! Eftersom jag inte riktigt kunde se ett tydligt svar väljer jag att vända på frågan. Det svenska skolsystemet är unikt. I inget annat land kan vem som helst starta en skolverksamhet med skattefinansiering utan lika stort ansvar för eleverna och kunna göra vinster i samband med verksamhetsåret eller i samband med försäljning. Det är snarare ett system än undantag att man har färre behöriga lärare, falska betyg, segregeringsmekanismer och marknadslogik. Till det kan vi nu lägga till kontroll av tjejers och kvinnors klädsel. Låt mig vara tydlig, fru talman! Sexism och patriarkala strukturer gäller absolut inte bara privata aktörer. Men när skolan förvandlas till en marknad förvandlas också elever till kunder och utbildning och kunskap till en vara. Varor måste marknadsföras, och i den marknadsföringen vet vi att en del skolor använder sig av bland annat medeltida klädregler som främst drabbar tjejer och kvinnor. Låt mig ge ett exempel. Svenska medier har gjort en rad publiceringar om utbredda problem med sexuella trakasserier och absurda klädregler på Internationella Engelska Skolans olika skolor. De har satt i system att kontrollera klädseln hos unga tjejer och kvinnliga anställda. I en av publiceringar berättar rektorn på Internationella Engelska Skolan i att lärare och anställda kontrollerar längden på flickors klänningar och kjolar med ett särskilt armtest. Rektorn sa följande: ”Vi har en tumregel som säger att om eleven står med armarna hängande rakt ner och med knuten näve, så ska kjolen inte vara kortare än nederkanten på näven. Är kjolen kortare så ber vi eleven ta på ett par leggings. Vi har svarta leggings som eleverna får behålla.” Reglerna gäller även för personal. Det finns ett förbud mot T-tröja och blå jeans på arbetsplatsen. Shorts, kjol och klänning måste täcka minst halva låret. Rektorn menade att det inte hade varit tal om några protester från vare sig elever eller föräldrar. Kort därpå kunde avslöja att det visst har varit protester. Elever vittnade om att de har upplevt sig bli sexualiserade av skolan. Personalen ska ha sagt att man inte ska vara sexig i skolan. Det berättar elever för . I ett reportage som har gjort berättar tidigare lärare på Internationella Engelska Skolan följande: ”Vi kvinnliga lärare skulle gärna ha högklackade skor och definitivt finskor. Skulle man ha fotriktiga skor var man tvungen att ha ett läkarintyg på att man behövde det.” Dessa medeltida och sexistiska klädregler får bara inte vara tillåtna i den svenska skolan. Såväl jag som skolministern och, tror jag, alla som lyssnar till debatten vet att om dessa avslöjanden och reportage hade kommit från vissa andra skolor hade konsekvenserna och reaktionerna varit helt annorlunda. Därav har jag ställt min fråga. Vad avser regeringen att göra? Jag har också en specifik fråga som jag kommer att återkomma till i mitt nästa inlägg. Men hur ser regeringen på det slags regler som sätts upp på vissa skolor? Och vilka konkreta åtgärder avser man att vidta? 67 Statsrådet (S): Jag tycker att det är tydligt. Jag vill ha en svensk skola med ett fokus, nämligen elevers lärande. Därför blir jag bestört när jag tar del av berättelser om hur elever till exempel får väldigt höga betyg men sedan vittnar om att de inte har rätt kunskaper till dessa betyg. Jag blir också bestört när jag hör att man kontrollerar elevers klädsel för att de på något sätt ska leva upp till skolans profil eller varumärke. I en skola där vinsten är målet ligger fokus mer på hur barnen framstår än vad de har lärt sig och hur de mår. Så här ska vi inte ha det. En elevs val av kläder är ett sätt för den eleven att uttrycka sina tankar, åsikter och känslor. Att mäta kjollängder på elever hör inte hemma i svensk skola. Jag vill att alla elever ska känna sig fria att uttrycka vem de är, trygga i att lära sig vad de ska. Det ska inte råda någon tvekan om detta i . Det är därför jag tänker att om vi ska ha en skola med ett fokus måste vi ta bort alla andra fokus som tar bort fokus från det verkligt viktiga. Både elever och vårdnadshavare ska vara trygga med att alla resurser och allt fokus från politiken ned till huvudmän, rektorer och lärare ska vara på en sak, nämligen att eleverna ska få rätt kunskaper så att de när de blir unga vuxna kan kliva in på en marknadsmarknad, få ett jobb och börja sina liv. En stress-, press- och utslagningsskola i en marknadsvärld hör inte hemma här. Jag tror att vi alla inser att vi gjorde ett stort misstag när vi förde in andra fokus än eleverna i skolan. Jag ska återkomma till diskussionen om kjollängd. Det måste vara århundradets dummaste påstående att tro att en 14-åring med kort kjol när hon har tagit sin från Handels och ska börja sin första arbetsdag på banken kommer i samma korta kjol. Elever och unga är inte dumma. Men de måste få vara elever och unga. 68 (V): Tack till statsrådet. Jag är mycket glad över att statsrådet tar den här frågan på allvar. Vi delar intentionen om att vi kanske vill förändra systemet. Vi vill komma bort från den marknadslogik som har tagit över den svenska skolan för att skapa en sammanhållen skola för alla barn. Vi delar också uppfattningen att den här typen av klädregler, sexualisering och sexism gentemot elever och personal helt enkelt inte hör hemma i den svenska skolan. Jag läste bland annat hos där man jämförde hur klädkoderna rimmar med sexualundervisningen i den svenska skolan. Vi ska i sexualundervisningen i den svenska skolan lära främst killar att inte bära upp de patriarkala strukturerna senare i livet och att man inte ska kontrollera till exempel sin framtida partner. har vi skolor som lär ut till eleverna att vi absolut ska kontrollera kvinnors och tjejers klädsel. Det är någonting som inte går ihop här. Jag menar att det behövs åtgärder för att på något sätt komma ifrån detta. ansvarar för tillsyn av diskriminering och kränkningar enligt diskrimineringsgrunderna medan Skolinspektionen ansvarar för tillsyn och åtgärder för övriga kränkningar i skolan. Det har lett till att elever behandlas olika beroende på vad det är för grund i kränkningen. Flera tidigare utredningar, vilket sägs i min interpellation och som statsrådet nämnde tidigare från talarstolen, har kommit fram till att det behövs en förändring när det kommer till tillsynen av diskrimineringsgrunderna. senast var det en SOU med namnet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området. Utredning efter utredning har konstaterat att nuvarande ordning inte fungerar. Vi vet att Skolinspektionen har mer muskler och resurser att kunna vidta åtgärder än . Trots det har regeringen ändå inte kommit fram till något beslut i den här frågan. Om jag inte har helt fel är det som det är propositionsstopp. Regeringen kan inte lägga fram fler propositioner efter det. Vi ser nu de missförhållanden i Internationella Engelska Skolan som har uppmärksammats och som vi vet att den förmodligen inte är ensam om. Det blir återigen väldigt aktuellt med en förändrad lagstiftning. Vi delar uppfattning om vad det är för slags problematik, och vi delar uppfattningen att det ska förändras. Regeringen har tillsatt utredningar som har kommit fram till att regelverket bör förändras. Jag undrar därför varför regeringen inte lägger fram ett lagförslag som vi kan fatta beslut om. Jag tror inte att det kan finnas något parti i riksdag som skulle vilja ha ett system med medeltida klädregler. Om det är så får vi väl i så fall syna också deras kort. Men jag skulle ändå tro att en majoritet av partier tycker att det är fel med den här typen av regler. Min fråga är helt enkelt: Kommer regeringen att lägga fram något förslag, och när kommer regeringen att lägga fram ett förslag? 69 Statsrådet (S): Jag vill återigen tacka för att han lyfter fram denna viktiga fråga. Som jag påtalade innan bereds ärendet just . Det är väldigt viktigt att vi tittar på svaren som har kommit från remissinstanserna och väger för- och nackdelar med eventuella förändringar. Vi är eniga om att diskrimineringslagen ska fortsätta att gälla. Det är inga förändringar i den. Det handlar nu om vilken myndighet som ska tillämpa lagarna. Då är frågan: Ska det gå över, eller ska vi ge ett förtydligande till den myndighet som har ansvaret att öka samarbetet och så vidare? Jag tycker inte att unga som går i skolan ska ha det olika beroende på vilken myndighet som det gäller. Här måste vi förhålla oss neutrala. Lagen ska tillämpas oavsett om den ligger under Skolinspektionen eller inte. Fungerar det inte nu ska vi se över så att det gör det. Det vill jag vara väldigt tydlig med. Jag tror att vi delar synen på grundproblematiken och att det ska fungera. Det kommer ett beslut i frågan. Om det fungerar dåligt kommer vi att göra en förändring för att det ska bli bra på det här området. Ett exakt datum kommer inte att få av mig . Jag vill påpeka att jag tror att har slagit rekord i antalet propositioner om förändringar som vi har lagt fram. Vi står nu ett läge med ett väldigt viktigt fokus på mottagande av unga som kommer från och andra länder, så vi kanske måste dra ut på detta. I vilket fall som helst ska lagen tillämpas. 70 (V): Tack, statsrådet, för svaret! Självklart befinner vi oss i en speciell situation när det kommer till invasionen av . Jag vet att skolmyndigheterna kommer att behöva lägga väldigt mycket tid och energi på att få till ett värdigt mottagande av de elever som är på väg till eller som redan nu befinner sig i . Det arbetet ska vi såklart stötta från hela och regeringen. finns det vissa frågor som inte stannar av på grund av den situation vi befinner oss i. Detta är en sådan fråga. Vi vet att till exempel organisationen , och flera andra har tittat på diskriminering i skolan. De har kommit fram till att har till exempel rasismen varit den största grunden till att barn har blivit diskriminerade i skolan. har vi väldigt mycket rapporter sedan hela metoo-rörelsen bildades och också senare att det finns stora problem med sexism och sexualisering i skolan. Det har bara blivit mer och mer. fick vi genom dessa bra reportage reda på det som hände på Internationella Engelska Skolan. Jag förstår att statsrådet inte kan ge mig ett svar med ett exakt datum. Men jag vill påminna alla som lyssnar på detta att remissvaren nu har funnits . Det är ingenting som är nytt. Det är någonting som regeringen skulle ha kunnat fatta beslut om . Om regeringen vill att det ska gå snabbare tror jag att i varje fall är öppet för att samtala om det och hur vi kan gå vidare med det. Någonting behöver göras. Dessa medeltida metoder får inte förekomma i den svenska skolan. 71 Statsrådet (S): Det här är en väldigt viktig fråga, och jag vill återigen rikta ett stort tack till för att han väckte den. Diskrimineringslagen är som sagt svensk lag, och den ska tillämpas oavsett vilken myndighet det gäller. Det kanske behöver göras mer känt, så att den även kan tillämpas på de skolor där diskriminering över huvud taget förekommer. Jag vill passa på att säga att jag tar mycket allvarligt på sådana här frågor. Jag tycker att elevers rättigheter att uttrycka sig är väldigt viktiga. Jag minns när jag själv gick på högstadiet. Jag hade lyxen – det kan jag numera säga – att ingen visste om jag var en pojke eller en flicka, utan jag levde i en mellanvärld. Om någon lärare då hade kommit fram till mig och sagt att så där får du inte klä dig hade jag inte stått här . Vi ska komma ihåg att ungas stress, press och utslagning i skolan plus detta att man ska vara en ung människa med väldigt lite erfarenhet av livet och kunna vara där ute och känna sig trygg är väldigt svårt. Vi ska ta bort allting som stressar, pressar och skapar utslagning. Och vi ska absolut inte ha bedömning av utseende eller andra personliga uttryck i svensk skola. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2021/22:128 Nya regler för organdonation 2021/22:4448 av m.fl. (L) 2021/22:4460 av m.fl. (C) § 16 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2021/22:402 Beslut om en ny gruva i av (C) till näringsminister (S) § 17 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: