prot · H909128 · 2022-06-10 00:00:00 — har argumenten mot en ansökan blivit bekräftade på punkt efter punkt. Det har blivit tydligt att Nato inte bara är en trevlig försvarsallians. Det är ett politiskt samarbete, ett samarbete som inkluderar även despoter som inte delar våra värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter. såg en enig riksdag till att stoppa vapenexporten till efter ett gemensamt initiativ från mig och och och . Initiativet kom efter att attackerat det kurdiskdominerade området Rojava och Afrin i . Beslutet var ett av första större beslut som utrikesminister och innebar konkret att ett antal vapenleveranser stoppades. Beslutet störde president redan då. har han dammat av sin ilska och presenterat en fempunktslista med krav på . Alla dessa krav är givetvis orimliga för en demokrati som att tillmötesgå. Ett av kraven är att ska upphäva sitt beslut om att stoppa vapenexporten till . tolkar beslutet som ett embargo. Det är fel i sak då aldrig inför embargon på egen hand utan bara via EU, och i EU-kretsen blev det ingen enighet . Däremot återkallade myndigheten , , samtliga gällande utförseltillstånd rörande försäljning av krigsmateriel till . Vad gör då regeringen nu? Jo, regeringens myndighet har skickat ut ett pressmeddelande, och fick vi någon oklar formulering i regeringens utrikespolitiska deklaration. I pressmeddelandet säger : ”Alltjämt görs en prövning från fall till fall av de ansökningar som inkommer till myndigheten.” Detta trots det tidigare återkallandet av samtliga tillstånd. Är detta regeringens anpassning för att tillmötesgå Erdoğan? ska inte exportera några vapen till som kan användas i orättfärdiga krig mot kurder och andra minoriteter i . Det borde vår utrikesminister tydligt uttala. I en annan punkt kräver Erdoğan att personer som han anser är terrorister ska utvisas till . En lista på ett trettiotal personer har presenterats, men det är inte några terrorister eller våldsbejakande extremister det handlar om. Det är kurder och oppositionella. Det är kurder som riskerar att fängslas och torteras när de kommer till Erdoğans , kurder som har slagits för, engagerat sig i, skrivit om och debatterat kurdernas situation runt om i världen. är den svenska underrättelsetjänsten samarbete med den turkiska underrättelsetjänsten alldeles för omfattande. Så många som ett femtiotal kurder har redan blivit utvisade till sedan utvisningarna tog fart . När jag läste vilka frågor ställde till dessa personer undrade jag om det var svensk eller turkisk säkerhetstjänst som ställde frågorna. Det är mot bakgrund av detta extra anmärkningsvärt att den biträdande Säpochefen reste ned som en i den femmannadelegation som företrädde i förhandlingarna med . Vad gjorde han där? Vad skulle han förhandla? Hur många kurder och gülenister ska vi nu utvisa? Extra oroväckande är att detta sker i då vi fått ytterligare försämrad lagstiftning på det här området. ska aldrig förhandla om människors liv och rättigheter. De som har sökt skydd hos oss ska få skydd här. Regeringen borde upphöra med dessa skamliga utvisningar. Det borde vår utrikesminister tydligt uttala. inledde ännu en militär offensiv, inte bara mot utan också mot . Som vanligt slänger in sitt terrorist- och . Men sanningen är att det är vanliga civila som drabbas när deras byar bombas, skogar bränns och jordbruksmark förstörs. Men inte nog med den militära offensiven. Erdoğan hotade dessutom att inleda ytterligare en militär offensiv i norra , i områden dominerade av kurder och andra minoriteter. Erdoğans plan, som han har luftat , är att skapa en zon dit han kan skicka tillbaka syriska flyktingar från . Det är en plan som det internationella samfundet måste fördöma och aldrig acceptera. ska inte kränka andra staters territorium i strid med folkrätten. Det måste fördömas med kraft av , EU och omvärlden. Det borde vår utrikesminister tydligt uttala. I hög takt sprider just nu de regimkontrollerade medierna i det vi på ren svenska skulle kalla ren dynga. Enligt despot Erdoğan är flera riksdagsledamöter från olika partier i denna riksdag styrda av PKK. Det är något som självklart inte stämmer, men det sker därför att motsätter sig Natoansökan. Det är ett skolboksexempel på hur Erdoğans regim jobbar med att sprida sitt narrativ. Genom smutskastning av folkets valda företrädare försöker skapa split och oro här. Detta måste givetvis fördömas. Vår utrikesminister gjorde också det . Efter det har dock fler svenska politiker listats. Därför måste uttalandet upprepas, gärna också av talman. Under Erdoğans styre har inskränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter varit enorma. Mer än 5 000 är politiska fångar. hotas oppositionspartiet , och Socialdemokraternas gemensamma systerparti, av både upplösning och att hela ledarskiktet ska hamna i fängelse. I den säkerhetspolitiska analysen fanns inte ett ord om . Det fanns enbart i särskilda yttrande. Det har visat sig vara en grav felbedömning som får allvarliga konsekvenser för säkerhetsläge. Det har sagt har redan blivit sanning, . styr Erdoğan säkerhetspolitik. Det kan vi inte tolerera. 79 Utrikesminister (S) replik: Den sittande regeringen i , ledd av den vänsterpopulistiska politiska , har tagit landet i en alltmer auktoritär riktning, en utveckling som påbörjades under regeringen . De demokratiska institutionerna har försvagats, och bristen på respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer blir allt större. Den exekutiva maktens inflytande har successivt ökat på de andra statsmakternas bekostnad. Betydande inskränkningar av kvinnors, hbtqi-personers och barns rättigheter förekommer trots en till synes progressiv lagstiftning. Pressfriheten har minskat drastiskt, och fackligt aktiva utsätts regelbundet för kränkningar. Det är med besvikelse vi ser att den nye presidenten har valt att fortsätta ta sitt land och sin befolkning i en icke-demokratisk riktning. Varför kan inte erkänna att under ledarskap gått i en oacceptabel och odemokratisk riktning, som i sista hand drabbar kvinnor, fackligt aktiva och hbtqi-personer hårdast? 80 (V): Jag ska börja med att vara ganska ärlig mot utrikesministern och säga att jag denna vår faktiskt inte hunnit med att följa utvecklingen i så noggrant. Det har varit många andra utrikespolitiska ärenden som tagit min tid i anspråk. När det gäller ser vi en stor vänstervåg över hela kontinenten, med ett antal ledare som har tagit bort förbudet mot abort, till exempel i , och man har en positiv utveckling även i en del andra länder. Jag tror att det är viktigt att vi från sida understöder dessa positiva delar i utveckling. Sedan finns ett antal vänsterledare som går i diametralt motsatt riktning och som inte alls är på väg mot en demokratisk linje. Utan att ha följt i detalj är jag självfallet oroad över det som utrikesministern beskriver. har en ambassad på plats i , och jag hoppas att utrikesministern i sina instruktioner till ambassadören och ambassaden tydligt redogör för att linje är precis den som utrikesministern redogör för, nämligen att man ska stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter. präglas, enligt min uppfattning, av den kupp där och avsattes och att man sedan, efter att lyckades få folkets stöd för att komma tillbaka till makten, skulle ge igen lite för den tid som varit. I grunden är det rimligt att ställa personer som varit politiskt ansvariga till svars för de beslut som de fattat, men det får inte gå till överdrift så att människors demokratiska fri- och rättigheter inskränks. Vi måste jobba tillsammans för att dessa ska stärkas i och i hela . 81 Utrikesminister (S) replik: Låt mig, eftersom har haft annat att göra, informera ledamoten om vad som har hänt. har i FN, i sällskap med bland andra , och , avstått från kritik mot oacceptabla krig mot . har ofta svårt att inse att sociala och politiska rättigheter måste gå hand i hand. Social utveckling kan aldrig ursäkta en begränsning av de mänskliga rättigheterna och friheterna. står nära , och sedan krigets utbrott har gång på gång framfört rysk desinformation på sitt Twitterkonto, där han bland annat har hävdat att det är som försvarar sin kontinuitet som suverän stat, att Natos utvidgning är orsaken till kriget och att de rätta sanktionerna vore att stoppa vapnen till . Trots detta fortsätter vurm, men jag hoppas att det som Svenneling säger innebär att man inte fortsätter med det. 82 (V) replik: När utrikesministern nämner vilka andra länder som tyvärr har signerat uttalandet tillsammans med klarnar bilden. Det är dessa länder jag åsyftar när jag talar om vänsterledare som går i fel riktning när det gäller både demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och som har visat att de inte går i rätt riktning. Däremot finns det andra vänsterledare på den latinamerikanska kontinenten som går i rätt riktning. Vi ser det i , i , i och till viss del i , och det finns några länder till man kan addera. Jag hoppas att och utrikesministern jobbar tillsammans med att utveckla demokratin i de länder där man kan se framgångsfaktorer. Jag noterade att utrikesministern nämnde till exempel den feministiska utrikespolitiken i . Det bästa vi kan göra är att jobba tillsammans för demokrati och mänskliga rättigheter i genom att samarbeta med dem som vill utveckla dem och motarbeta dem som inte vill detta utan snarare går i motsatt riktning. 83 HANS (M) replik: Jag måste inledningsvis säga att det var pang på rödbetan av utrikesministern, som tog upp denna skammens kvartett – , , och – med talesperson. Han hanterade det så där. Men det var inte detta som var min frågeställning. Inom avdelningen beröm är det mitt intryck att är tydligt i många frågor. Sedan tycker vi olika. Detta är i grunden bra. Nato är ett typexempel. Där har och varit två tydliga motpoler i den svenska . har Socialdemokraterna gått från sida över till genom att vara för ett svenskt Natomedlemskap. Detta tycker jag i grunden är bra. är ledare väldigt tydlig med att om ett antal partier skulle få majoritet efter valet vill att det ska formas en regering som är en del av. har gått så långt som att prata om att de vill ha en regering med , om de kommer in, , och Socialdemokraterna. Då har jag en fråga. I en regering fattar man kollektiva beslut. Säkerhetspolitik är ett av de absolut viktigaste områdena för en regering. Kommer i en sådan regering att vara för det svenska Natomedlemskapet eller emot? Det finns skäl att tro att vi kommer att vara inne i en ratificeringsprocess under . Kommer , alldeles oberoende av om man sitter i regeringen eller inte, att verka för att övertyga andra länder och andra länders parlamentariker att ställa sig bakom en svensk Natoansökan, som sex partier står bakom, eller tänker man motarbeta detta? Det är mina frågor till , fru talman. 84 (V) replik: I grunden vill jag inte spekulera om vad som händer efter ett val, för jag tycker att det är viktigt att väljarna får säga vad de tycker. Vi är fyra partier på den rödgröna sidan som inte solklart har formerat oss i hur vårt regeringsalternativ ser ut. Detta beror på att väljarna väljer vilka partier de röstar på och därigenom avgör styrkeförhållandena på den rödgröna sidan och hur sammansättningen blir politiskt. Därför vill jag inte föregripa en kommande regeringsbildning. Däremot är det solklart att kommer att ställa krav i en sådan regeringsbildning. De avräkningar som regeringen ägnar sig åt när det gäller biståndet skulle aldrig ske om satt i regeringen, och vi skulle aldrig tillåta vapenleveranser till , bara för att vara tydlig om två saker. Detta gör att det blir svårt för mig att spekulera i vad som skulle hända med en eventuell proposition om en Natoansökan. Däremot har jag varit tydlig med att kommer att rösta emot när själva ratificeringsavtalet kommer till riksdag, och detta är för att vi inte tycker att det gynnar säkerhet att vara med i Nato, utifrån den klara och tydliga argumentation som och har fört , både i och utanför denna kammare. När det gäller andra länder vill jag vara tydlig med att tycker att det är viktigt att andra länder kan visa stöd för och därigenom också ansökan. Vi har inte gått ut med någon uppmaning till våra systerpartier att gå emot ansökan. Vi tycker att man ändå kan se att det är en ansökan från den , och i respektive land blir detta inte en fråga om vad och står och pratar om i . För oss handlar det i stället handlar om och hur länderna ser på . Vi tycker därför att det är helt okej om man röstar för att välkomna in i Nato, oberoende av om vänsterpartier är emot Nato i sig eller vilken åsikt man har i det specifika landet. 85 HANS (M) replik: Det sista tycker jag att vi ska fästa stor uppmärksamhet vid. Det hedrar att man så att säga inte bedriver krypskytte mot det egna landet när så många partier i riksdag står bakom en svensk Natoansökan. Detta kan jag också bekräfta. Jag träffade företrädare för systerparti i , Syriza. De var ohejdat för ett svensk Natomedlemskap, och det är flera parlament som säger att man till kommer att stå bakom det. Där finns skäl att tro att det i alla fall finns reformerade vänsterpartier, kommunistpartier eller vad man nu vill kalla dem. Det bästa sättet att undvika i en eventuell regering är att se till att den sidan inte får majoritet. Men om det nu skulle bli en sådan majoritet och heta önskan att bli en del av regeringen skulle uppfyllas handlar det inte bara om en proposition, utan det handlar om att som regering ge instruktioner till Nato och EU. Då är min fråga: Kommer att ändra uppfattning om Nato före eller efter valdagen, lite beroende på valresultatet? 86 (V) replik: Jag vill börja med att säga att jag inte kan lämna några garantier för att några partier någonstans i eller något Natoland inte går emot en svensk Natoansökan, men vi har inte gett någon sådan instruktion. När det gäller regeringssamarbetet är det svårt att spekulera om hur en eventuell regering skulle jobba, men det är absolut så att säkerhetspolitiken är en del av regeringens arbete. Vi har ett kollektivt beslutsfattande i , och jag utgår ifrån att vi kommer att förhandla om det i den regeringskoalition som vi eventuellt ingår i. Vi kan se att vänsterpartier i andra länder, där och är tydliga exempel, har klarat av att göra den typen av politiska överenskommelser mellan vänsterpartier och andra partier som man suttit i regering med. Jag har gott hopp om att vi tillsammans ska kunna jobba för att trygga och säkerhet. Jag tror inte att detta kommer att bli något problem. 87 (SD) replik: När bjuder upp till dans dansar vi. har efter ett segdraget motstånd ändå slutligen accepterat att av bnp ska gå till försvaret. Man har ju tidigare velat dra ned på försvarsanslagen. Partiet är motståndare till Nato och driver en linje om att ska införa en mängd begränsningar i samarbetet med Nato. Vi har alla sett den hela sju sidor långa reservationen till den säkerhetspolitiska analys som vi tagit fram. Det är svårt att se hur regeringen trovärdigt ska kunna samarbeta med vänstern inom säkerhetspolitiken och hur vänstern med trovärdighet och långsiktighet ska kunna samarbeta med regeringen eller Socialdemokraterna, i synnerhet när går med i Nato. röstade ju först mot vapenexport till för att sedan ändra hållning. Det tycker jag att man ska ha en eloge för. Men precis som föregående talare berörde handlar den stora frågan om att just säkerhetspolitik kanske är den kärna av verksamhet som en suverän stat håller allra närmast sig själv. Frågan är alltså: Vad kommer viktigaste säkerhetspolitiska ingångar i regeringsförhandlingar med Socialdemokraterna att vara? 88 (V) replik: När det gäller försvarsbudgeten tror jag faktiskt att det blir ett av de absolut lättaste områdena att komma överens med regeringen om. Till skillnad från vad säger har inte föreslagit någon neddragning av försvaret. Vi har alltsedan 2014 stått bakom en uppräkning av försvarsutgifterna, även om vi ibland har velat att den ska ske långsammare. Då talar vi ändå om en period . Dessutom har vi gjort fyra höstbudgetar – jag tror att det blev åtta budgetar totalt eller kanske tio, till och med – där vi har ökat försvarsanslagen i förhandlingar tillsammans med regeringen. Vi har stått bakom det. har alltså snarare varit en av de bidragande faktorerna till att vi har haft den uppbyggnad av försvaret som vi faktiskt kan se . Om man breddar bilden, som vill, och pratar mer om samarbetet med Nato och säkerhetspolitiken och så vidare kan jag säga att det är klart att det kommer att innebära utmaningar. Det är ju en fråga för förhandlingar när det gäller sådant som en eventuell regering kommer att få hantera. Vi i har varit väldigt tydliga med att vi vill se en kärnvapenfri värld. Det kommer vi att trycka på regeringen om. Den debatt vi kommer att ha utifrån motion med anledning av en särskild händelse, alltså Natoansökan, är ett exempel på en sådan debatt som är viktig att föra. Jag tycker fortfarande att Socialdemokraterna är väldigt otydliga om hur de vill inkorporera att nu de facto vill vara en del av en militärallians som använder kärnvapenhotet som sitt yttersta hot. Det är ett nytt ben i svensk säkerhetspolitik, och ändå har vi liksom inte lyckats mejsla fram det, trots att vi har suttit i säkerhetspolitiska överläggningar och att vi ska ha debatt om det. Det enda som kommer från er som vill gå med i Nato är att ni säger att ni inte vill ha kärnvapen, men man har från regeringens sida faktiskt inte uttalat detta tydligt. Går man långt tillbaka i tiden kommer man till 1981, då vi sa det i FN en gång. 89 (SD) replik: nämnde i det föregående replikskiftet att det är viktigt att andra länder kan visa stöd under olika former av säkerhetspolitiska hot. Det tog jag fasta på lite grann. Från har man ju uttalat att man vill riva avtalet om värdlandsstöd med Nato. Man vill avbryta samarbete med Europeiska försvarsbyrån och en del andra organisationer. Man gör tolkningen att detta skulle försämra försvarsförmåga i ett redan allvarligt läge. Vi hör också Försvarsmaktens och Sveriges expertmyndigheters bedömningar att detta så att säga på alla sätt och vis är det bästa tänkbara för att nå alla de samverkansformer inom Natofamiljen som vi kan nå för att också trygga säkerhet. Vi sverigedemokrater vill också påminna om att vi var det parti som så att säga stred för skrivningen om att den militära alliansfriheten historiskt har tjänat väl. Vi har inte ändrat oss för att andra har ändrat sig utan för att verkligheten har ändrat sig. Vill vänstern fortsätta med i en sådan allvarlig situation? 90 (V) replik: Vi har från sida varit väldigt tydliga med att vi är beredda att samarbeta med alla som är beredda att försvara , svenskt territorium och det svenska folket. Det handlar om att stärka vår säkerhet tillsammans med andra, och detta säger vi i sak inte nej till. Det var också därför vi var för en lagstiftning som gör det möjligt för att ta emot militärt stöd från andra stater om regeringen så bestämmer. Vi tycker att det är viktigt att behålla det svenska självbestämmandet. Det har varit ett skäl som har varit viktigt för att lyfta fram. Men så har ju övergett sin retorik för att helt passa in i högergänget. Därmed går man också in för ett Natomedlemskap. Jag är inte särskilt orolig för att vår försvarsförmåga skulle försämras om vi inte samarbetar i Europeiska försvarsbyrån och i en del EU-samarbeten. Det handlar om att öva tillsammans med andra länder som är beredda att försvara . Men Nato är en politisk organisation där också diktatorn ingår. Det är därför som jag är emot ett Natomedlemskap. Jag är orolig för vad det innebär för politik och för vår säkerhet. 91 (C) replik: Jag var lite intresserad och lyssnade in inlägget från för att höra var det skulle landa. Jag hörde inget om någon folkomröstning om Natomedlemskap. Jag är lite nyfiken om detta är en fråga som fortfarande drivs av . Kommer den att drivas i valrörelsen? Eller är det något som har övergivit? Vi hade tidigare en utrikespolitisk debatt om Natofrågan. Jag har tidigare haft bilden att egentligen vill att Nato ska upplösas. Är det en hållning som fortfarande har och vill verka för? I sådant fall kan jag tänka mig att kan ha god nytta av att referera många av de felaktiga påståenden om som kommer från . Nästan hela anförandet handlade ju just om detta, och jag var lite förvånad, för det borde väl snarare fokusera på hur vi i ska stärka vår säkerhet. Men om detta hörde jag inte mycket från och i inlägget. Jag är alltså nyfiken. Vill man upplösa Nato eller inte? Ska det vara folkomröstning eller inte? Är detta frågor som ni kommer att driva inför det stundande valet? 92 (V) replik: Jag har kritiserat hur forcerad processen med en svensk Natoansökan har varit hur bristfällig den folkliga debatten har varit. Jag tycker att med diplomatisk kris med också har visat på bristen på debatt när denna typ av argument mot ett svenskt Natomedlemskap inte kom upp innan regeringen ansökte utan först efteråt. Då har regeringen hamnat i trångmål när det gäller att förklara hur man ska ha det när man ingår en allians med ett land som . Jag tycker fortfarande att en folkomröstning om ett Natomedlemskap vore bra. Det främsta skälet till det är att vi här i riksdag fortfarande inte har tagit ställning till huruvida vi ska ha ett Natomedlemskap eller inte. Än så länge är det bara regeringen som har ansökt utifrån vad regeringen anser och hur majoritetsförhållandena ser ut i riksdag. Jag tycker att detta är en fråga som är lika viktig som andra frågor som man tidigare folkomröstat om: kärnkraften, pensionerna, EU- medlemskapet och EMU. Jag utgår ifrån att en sådan folkomröstning skulle leda till att också skulle få möjlighet att förklara för svenska folket hur argumenten för ett svenskt Natomedlemskap ser ut. Skulle det bli ett ja i en sådan folkomröstning kommer jag definitivt att acceptera det valresultatet och förhålla mig till det. Men det tråkiga här är att vi inte låter svenska folket säga sitt. Det hade ju varit bra om svenska folket åtminstone hade haft chansen att i allmänna val till riksdag ta ställning till partier som faktiskt har bytt åsikt med en dags varsel eller på . Detta med Natos upplösande är en skrivning som finns i partiprogram. Det är fortfarande det partiprogram som gäller. Skrivningen har på nacken. Vi har ju velat anta ett nytt partiprogram, men det kom en pandemi i vägen som gjorde det interna partiarbetet svårt. I sak är det alltså rätt: Ja, det vill vi. Men i praktiken är det helt omöjligt för ett litet vänsterparti i att påverka detta. 93 (C) replik: Jag hörde ”jag tycker”, men jag ställde frågan: Vad kommer att göra? Kommer att driva krav på folkomröstning? Jag minns också att vi har haft folkomröstningar. Vi har som sagt haft folkomröstning om EU-medlemskapet. Men det innebar inte, fru talman, om jag minns rätt, att ändrade sig. tyckte fortfarande, ganska länge efteråt, att vi skulle lämna EU. har man ändrat sig – eller fortfarande kanske man tycker att vi ska lämna EU. Då är det spännande att man säger: Får vi en folkomröstning om Natomedlemskap kommer jag att acceptera det, precis som jag har gjort om EU-medlemskapet. Det låter lite så där, fru talman, när det gäller trovärdighet. När det gäller frågan om hur man sprider budskap är det verkligen viktigt att inte gör sig till nyttig vän av Erdoğan i det här läget. 94 (V) replik: Vi avser att driva kravet om folkomröstning. Det är en del av budskapet vi går till val på, precis som går till val på andra saker. Jag tycker att blandar ihop vad ett parti tycker och hur man ser på folkomröstningsresultat. Det var inte så att vi gick in i EU med glädje, men vi var ändå med på att en majoritet av svenskarna var för ett EU-medlemskap, och därför ansökte om EU-medlemskap efter en folkomröstning. På samma sätt borde man ha gjort när de svenska medborgarna sa nej till ett EMU-medlemskap. Det skrevs aldrig något avtal mellan och EU om att inte behöver gå med i . Ska man formellt tolka hur Lissabonfördraget är skrivet måste gå med i . Där tycker jag att man inte har respekterat folkviljan.