prot · H909125 · 2022-06-07 00:00:00 — Har inte hängt med i att av kommuner – hans parti är med och styr en stor del av dem – gör stora nedskärningar? Det leder också till att landsbygdens skolor får lägga ned. Om vi tar fram ett nytt förslag om skolpeng som går ut på att göra ett undantag för landsbygdens skolor, skulle och KD gå med på det förslaget? Svaret är nej. I varenda omröstning och i varenda debatt sedan jag kom in i den här kammaren 2014 har röstat nej till alla förslag som på något sätt ska begränsa marknadens makt över skolan. Jag undrar om det ligger något bakom den här vilseledande retoriken. Om det skulle komma ett nytt förslag där landsbygdens skolor är exkluderade från det här, skulle ni gå med på det? Skulle ni göra det om det enbart skulle handla om Internationella Engelska Skolan och andra mångmiljardbolag som ägs av banker och riskkapitalister? 38 (KD) replik: Visst är det trevligt att är nyfiken på vilka skolor jag besöker. var jag ute på en Smålandsturné; det är valår och viktigt att träffa såväl lärare som rektorer och inte minst elever och föräldrar för att lyssna in hur de upplever att skolan fungerar. får jag möjlighet att prata om besöken. Jag besökte bland annat en skola i , i ett av Växjös mest utsatta områden. Jag besökte också en skola i där man som jag reste ned till hittade en ihjälskjuten man. När vi kom dit hade de ännu inte tvättat bort blodfläckarna. I de här utsatta områdena, där man har stora problem, hade en skola varit just nedläggningshotad. Anledningen till att man har skolan kvar är att en friskolekoncern, en sådan som gör vinst, har etablerat sig där så att föräldrarna och eleverna kan fortsätta att ha nära till en skola i det utsatta området. Jag har träffat människor som vet vad det betyder när en skola riskerar att läggas ned och en fristående aktör har kunnat bidra till att den kan finnas kvar. Det är viktigt. Det är alltid lätt hänt när vi för de här diskussionerna i att det framstår som om det är någon annan skola som ska läggas ned. Det är samma sak med Socialdemokraterna. I finns en jättepopulär friskola som jag har besökt. Socialdemokraterna där tycker att det är det bästa som finns att den friskolan har etablerats. Men ändå driver man en politik som leder till nedstängningar, för man tror alltid att det någon annan skola som ska läggas ned. Er politik drabbar vanliga människor. Det är dags att ni inser det. 39 (V) replik: Det är fint att friskolornas representanter i håller varandra om ryggen. När det kommer till den här frågan så blev det väldigt tydligt att inte skulle rösta annorlunda, oavsett vilket förslag som hade lagts fram. Det var exakt detta jag ville få fram av . Hela det tal som ledamoten höll från talarstolen var en enda stor lögn. Där menade han ju att det här handlar om landsbygdens skolor och om skolor i bortprioriterade områden. Han menade att de skulle drabbas, och därför ville inte vara med och bidra till det genom att förändra skolpengen. säger väldigt ärligt att det inte handlar om det utan om att marknaden måste försvaras till vilket pris som helst. Även om det går ut över barnen, eleverna och personalen spelar det ingen som helst roll. Det är också intressant att lärarna nämndes i det här sammanhanget. En majoritet även av de lärare som arbetar på vinstdrivande friskolor är emot det här systemet. av lärarkåren har sagt att det här systemet måste begränsas eller avskaffas. Det finns alltså ingenting i politik som på något sätt går ihop med detta. Det är också intressant att diskussionen alltid förs över från själva marknadslogiken till att måla upp en bild av att vi skulle vara emot alla friskolor. Det stämmer självklart inte. politik och de förslag som regeringen nu lägger fram här skulle inte missgynna de minsta friskolorna. De skulle missgynna dem som du står här och representerar som riksdagsledamot, nämligen koncernerna. Jag blir väldigt provocerad. Jag vill skicka med att vi är här för att representera folket, eleverna och personalen, inte skolkoncernerna, som gör. 40 (KD) replik: Jag får konstatera att är svensk mästare i härskartekniker, oförskämdheter och respektlöshet i den här talarstolen. Det är inte detta har drabbat mig, men jag har sett hur har betett sig i debatterna. Sluta att lägga ord i min mun! Jag är representant för alla väljare som har röstat på . Jag representerar inget skolföretag eller någon skolkoncern. Det är lågt att bedriva den typen av argumentation. ska jag vara väldig tydlig. Jag ska svara på din fråga. Jag tror att de flesta här i kammaren hörde vilket förslag lägger fram här , som har möjlighet att stödja. Det handlar om att införa en nationell skolpengsnorm som beaktar förutsättningarna för glesbygdsskolorna, att vi behöver ha ett likvärdigt särskilt stöd i hela landet och likvärdighet mellan kommunala och fristående skolor. Det regeringen har gjort är att lägga fram ett ensidigt förslag som bara syftar till att slå mot friskolorna. Det kommer att leda till att elever, föräldrar och lärare får se sina skolor stänga om den här regeringen och det rödgröna vänsterunderlaget får fortsätta att styra. Det är ansvarslöst att lägga fram den typen av politik, och vi sätter stopp för den . 41 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och därmed avstyrka propositionen och även yrka bifall till reservation 7 om en nationell skolpeng. Det här handlar ju om ett lagförslag där regeringen vill ge mindre resurser till dem som har valt friskolor. Vi är väldigt negativa till detta från Liberalernas sida. Vi har svårt att se att skolan blir bättre genom att de elever som väljer att gå där ska få mindre pengar till sin undervisning. Det blir mindre pengar till läromedel, till extra stöd, till elevhälsan, till undervisningen och så vidare. Vi ser inte att det är en bra väg framåt, särskilt som detta kommer att slå mot mindre, fristående skolor. Det kan handla om en föräldrakooperativ byskola, en idéburen skola eller en stiftelsedriven skola till exempel. Det är dock väldigt positivt att en majoritet i utbildningsutskottet säger nej till detta, tack och lov. Låt oss backa bandet lite. Vi har i haft det friskolesystem som vi nu har i ungefär . var det några tusen barn och ungdomar som gick i andra skolor än den kommunala skolan – några skolor var privata och hade elevavgifter, och några skolor hade beviljats statligt stöd. Sedan öppnade man upp detta mycket mer. Det var framför allt för att det var ett väldigt stort tryck. Det var lärare och rektorer som tyckte att det var för mycket pekpinnar och för mycket toppstyrning. Det var föräldrar och elever som ville kunna välja en annan skola. Vi hade en situation i där vi hade mycket mindre av frihet att välja. I fanns det de som valde att läsa kinesiska för att komma in på . Sedan började man med kinesiska på gymnasium, och då var det inte lika poppis med kinesiska längre. Man fixade och tricksade av det enkla skälet att ungdomar, barn och föräldrar har önskemål. Man vill saker och ting. Man bryr sig om sin utbildning. Man vet att en viss skola är bättre än en annan, och då är det inte rimligt att man ska behöva ta sitt pick och pack och flytta till en annan stadsdel eller välja att skriva sig hos en annan person i släkten. Det var en del som gjorde så för att få rätt postnummer och hamna i skolans upptagningsområde. Det fanns väldigt goda skäl att öppna för friskolor i , så att man ökade möjligheten för den elev som kanske inte vill gå i den närmaste skolan att gå i en annan skola. ger detta stora möjligheter. Det kan handla om att man har kommit till ganska och hamnat i ett område med trångboddhet, utsatthet, kanske öppen narkotikaförsäljning, våld och så vidare. Då känner man kanske som förälder att det vore bra om ens barn kunde gå i skola i en annan stadsdel för att snabbare lära sig svenska, få lite miljöombyte och så vidare. Det kan handla om personer som på olika sätt inte trivs med den pedagogik som ges i den skolan som kommunen tycker att man ska gå i och som vill välja en skola med lite annan nisch. Vi har en rad olika skolor i som drivs av olika huvudmän. En del drivs av bolag. En del skolor är små, en del är stora. En del ingår i någon sorts koncern där det finns många skolor, andra är helt enskilt drivna. Vissa skolor har räddats kvar fastän till exempel sossarna ville lägga ned dem. Då har de kunnat räddas kvar och drivs som friskolor. Det här är jätteviktigt. Det handlar om det enskilda valet av skola. Men, fru talman, detta betyder inte att vi från Liberalernas sida tycker att allting är frid och fröjd. Vi ser en rad brister i det här systemet. Det man såg framför sig när reformerna genomfördes har inte riktigt blivit verklighet. Vi ser problem med till exempel skolor som drivs av fundamentalister i . Vi ser problem med skolor som väldigt snabbt expanderar och sedan inte har kapitaltäckning. Då viker elevunderlaget, och en eller flera skolor går i konkurs. Då står kommunen där och ska ta emot väldigt många elever utan någon egentlig stark beredskap för detta. Vi ser problem med skolor som har köer, där man måste skriva upp sig i kön väldigt . Vi ser en rad problem från Liberalernas sida. Vi gillar friskolor och rätten att välja skola, men vi vill inte att det ska vara vilda västern i den här sektorn. Vi har föreslagit en rad olika skärpningar. Därtill vill jag betona att det är mycket riktigt att kommuner och fristående skolor delvis har olika uppdrag. Man har samma uppdrag när det gäller att ge undervisning, givetvis, men kommuner måste ha en beredskap av det enkla skälet att de har ansvar för att upprätta det som står inskrivet i vår lagstiftning i , alltså skolplikten. Det betyder att kommunerna måste upprätthålla detta. Det betyder att man måste ha en beredskap för till exempel demografiska variationer. Det kan vara vikande elevkullar eller växande elevkullar. Det kan till exempel komma massor av flyktingar från eller , det är inflyttning och utflyttning och så vidare, så det är klart att kommunen har ett delvis annat ansvar än vad en fristående skola har. Därför är det viktigt, tycker vi från Liberalernas sida, att man ska kunna kompensera den kommunala skolan för det ökade ansvar som den kommunala skolan har. Problemet, fru talman, med regeringens lagförslag är att det är så ogenomtänkt. Det är oförankrat och ogenomtänkt, och det är omöjligt att bedöma konsekvenserna av det. Förslaget innebär att varje kommun själv ska slå fast hur mycket kommunen anser sig kunna ta från skolpengen till de fristående skolorna, till exempel, vilket sannolikt leder till att det kommer att bli mängder av överklaganden i länsrätter och förvaltningsrätten framöver. Och det skulle slå skoningslöst mot idéburna skolor, mot byskolor, föräldrakooperativ, stiftelsedrivna skolor och särskilt mindre skolor, som riskerar att i stället tvingas bli uppköpta av de koncerner som Socialdemokraterna tycker så illa om. Därför är det rimligt och rätt att avslå den här propositionen. Vad är då, fru talman, lösningen på detta? Jo, en bättre lösning på detta är, som vi ser det från Liberalernas sida, att man gör ett större omtag på detta och skapar en separat friskolelag, där man tydligt reglerar det uppdrag som gäller för de fristående skolorna, klargör principerna för resursfördelning och definierar vad som krävs vad gäller resurser, lärartäthet, lokaler och mycket annat. Jag vet att även lärarfack och andra går i samma tankar, att de har resonerat om och även utrett detta. Problemet är att Socialdemokraterna inte vill detta, utan man vill bevara det här systemet. Sedan vill man göra vissa förändringar, som ofta är ganska dåliga förändringar och främst slår mot barn och ungdomar som aktivt har valt en friskola. Trots att Socialdemokraterna har suttit i regering har de inte gjort någonting. Största delen av den tid som vi har haft friskolor i har Socialdemokraterna suttit i regering. kommer de och klagar därför att det strax är val, men har de inte gjort någonting. Detta, fru talman, är väldigt förvånande. Regeringen har stöd av 100 mandat i , och det krävs 175 mandat för att få majoritet. Då skulle man kunna förvänta sig att skolministern och andra lyfter på telefonluren och ringer till de andra partierna och säger: har vi en gemensam utmaning här. Kan vi hitta vägar framåt för att kunna reformera det här systemet? Men det har man inte gjort. kommer sannolikt att avslå förslaget om att förbjuda köer i skolan, trots att alla partier i vill ha ett mer restriktivt system. Det föranleder mig att komma till slutsatsen att regeringen inte har något intresse av att den här propositionen ska gå igenom, för hade man haft ett intresse av att den skulle gå igenom hade man satt sig ned och tagit en rejäl diskussion med de andra partierna för att försöka hitta en lösning på detta. Men det har man inte gjort. Man lägger fram förslag och eldar igång hela med enhetschefer, rättschefer, remissinstanser och lagråd. Man tar fram produkter på hundratals sidor som man skickar till utan att man ens vill att de ska gå igenom, och det är därför att det är valår. Det här är en del i Socialdemokraternas valmanifest, men det är inte ett seriöst försök att hantera de stora utmaningar som står inför. Därför är det bra att propositionen nu avstyrks. 42 (V) replik: I 146 av 290 kommuner är Liberalerna med och styr. av dessa kommuner pågår stora nedskärningar i skolan. I många av dessa kommuner etablerar sig skolor i områden där det inte finns något behov av fler skolor. Liberala politiker ser till att kratta manegen för att den kommunala skolan ska försämras, att de små idéburna friskolorna ska försvinna till förmån för skolmarknadens största aktörer. Det finns många exempel på liberala politiker både här och i olika kommuner runt om i landet som den ena dagen säljer ut den svenska skolan för att berika sig på densamma. Här står från Liberalerna och säger: Friskolereformen kanske inte blev så som vi hade tänkt oss. Det behöver göras någonting åt detta. Regeringens förslag har inte tagits upp med oss. vet jag inte om Liberalerna missade januariavtalet, men det var ju där som förhandlingarna om det här förslaget skedde. Jag menar att det bara är ett sätt att vilseleda befolkningen om vad detta egentligen handlar om, att Liberalerna inte vill göra någonting över huvud taget gällande marknadsskolefrågan. En av anledningarna till att Liberalerna befinner sig på kanske är att man inte längre tar dessa frågor på allvar och inte längre prioriterar den svenska skolan, eleverna och personalen. Min fråga till är om han kan ge mig ett exempel på ett enda tillfälle då Liberalerna har röstat för ett enda förslag som på något sätt skulle begränsa den här skolmarknaden – ett enda förslag. 43 (L) replik: Det blir lite tröttsamt när replikskiftena utvecklas till någon sorts allmänna förstamajtal. Oavsett om Liberalerna har – nu har vi faktiskt och är på uppgång – är jag väldigt glad över att leva i . Om parti hade fått makten i det här landet hade det inte ens funnits något liberalt parti. Det hade inte ens funnits några fria val. Det hade inte ens funnits någon riksdag i det här landet. ville parti införa stöveltramp som statsideologi i det här landet. Men ungefär som vi fick friskolor i strök K:et för Kommunisterna i partinamnet och konstaterade att man numera var anhängare av demokrati. Det är , och i svensk skola kan det hända saker. Jag skäms inte över att kunna konstatera att vissa saker kan förändras . Man behöver uppdatera sin samhällsanalys . Man behöver se att vissa saker behöver justeras. Vi vill inte på något sätt likt parti, fru talman, knäcka ryggen på fristående skolor. Vi tycker att rätten att välja skola är väldigt viktig. Men vi vill inte ha vilda västern i den här sektorn. Vi tycker att det är viktigt att göra en rad olika justeringar. Och vi har från vår sida lagt fram flera olika förslag. Vi lade fram fem sex förslag . Vi antog ett nytt skolpolitiskt program på vårt landsmöte. Vi har kommit med ytterligare förslag . Och vi har ett kontinuerligt arbete för att titta på just frågan om skolpeng och de ekonomiska villkoren för fristående skolor. Sedan vill jag starkt invända mot att det skulle ske nedskärningar i alla de kommuner där Liberalerna styr. Vi styr ibland i allianskonstellationer, med sossarna i en del kommuner och till och med i några kommuner med eget parti, och så vidare. Generellt vill kommunerna satsa mer på skolan, och vi kämpar alltid för det i varje förhandling. 44 (V) replik: De första en och en halv minuterna behöver kanske inte bemötas med mer än att om vi och vårt parti nu är så som säger är det ju märkligt att ni samarbetar med oss i vissa kommuner. Jag kan konstatera att ledamoten inte gav ett enda svar på en enda fråga som jag ställde från talarstolen. Min fråga var: Kan ge ett enda exempel på ett enda förslag som Liberalerna har röstat ja till här i kammaren som handlar om att på något sätt reglera och begränsa och att ha ett mer transparent system när det kommer till skolsystemet? Svaret är såklart nej, för det existerar inte några sådana förslag som Liberalerna har röstat ja till. Men jag ville ändå att det skulle komma fram att så är fallet. Det existerar ingen argumentation för att det här systemet ska fortsätta, och då kommer dessa påståenden kring historia och liknande. Liberalerna är som sagt med och styr i 146 av 290 kommuner. Det spelar ingen roll i vilken majoritet man är med och styr, utan det sker nedskärningar i majoriteten av de kommuner där Liberalerna är med och styr. Å ena sidan har vi ett parti som gör stora nedskärningar överallt i den svenska skolan där man kan göra det. Å andra sidan står alltså samma parti i och röstar emot varenda liten begränsning av marknadsskolan och marknadens makt över den svenska skolan, för att senare stå i samma talarstol och säga: Regeringen har inte kontaktat oss. Regeringen hade kunnat ringa oss. Ni satt i ett januariavtal med regeringen. Varför var inte det här en fråga som Liberalerna tog upp? Varför var det inte Liberalerna som lade fram ett förslag om hur man ska begränsa marknadsskolan? Jo, för att Liberalerna har andra intressen. Jag hoppas att jag kan få ett bättre svar i nästa replik än i den förra. 45 (L) replik: Jag förstår att inte vill kommentera sitt eget partis historia. Men om vi går till nutiden är det ju så att vi står här i kammaren och diskuterar en reform. Regeringen har lagt fram ett förslag som har stöd av 100 mandat plus parti plus . Det blir inte 175. Det här visste Socialdemokraterna. De var helsäkra på hur det här skulle gå. De lägger fram en proposition i alla fall enbart för att använda den i valrörelsen, och det tar jag mig min fulla frihet att kritisera. Jag tycker inte att man hanterar regeringsmakten på det sättet. Jag tycker att man ska använda regeringsmakten till att försöka genomföra politik. När det gäller frågan om hur det svenska skolsystemet ska utvecklas är det väldigt tydligt från vår sida. Vi vill se ett statligt huvudmannaskap för skolan. Vi vill se kraftigt ökade resurser för lärarledd undervisning. Vi vill se ökade resurser för olika stödfunktioner – elevhälsan, socialt stöd, speciallärare, specialpedagoger och så vidare. Det syns i våra budgetar. Vi har också en rad förslag för att skärpa saker kring fristående skolor. I det betänkande vi nu diskuterar har vi ett tillkännagivande om att kommuner ska kunna återkräva utbetald skolpeng. Ett exempel är islamistskolan i som använde barnens pengar till nattklubbsbesök i till exempel. Sådana pengar ska man kunna kräva tillbaka. Vi har under alla år kämpat för att de nationella proven ska rättas externt för att vi ska få bukt med till exempel betygsinflation, något som också finns i de fristående skolorna. Det finns alltså en rad olika förslag, fru talman. Men vi tycker också, till skillnad från parti, att det är viktigt att eleverna kan ha läxor i skolan. Vi tycker att det är viktigt med ordning och reda i skolan. Vi tycker att det är viktigt att man inte använder mobilen på lektionerna i skolan och så vidare. Där har vi aldrig, fru talman, fått någon hjälp av . 46 (MP): Det största som har hänt är att min son stod längst fram i en kyrka iklädd en grå musdräkt och dansade och gjorde rörelser till en sång om traktoråkande som han och hans förskoleklass har övat på hela terminen. Han lyste av stolthet och glädje, och som förälder och skolpolitiker är ju den första skolavslutningen en riktigt fantastisk dag att fira. Min son går i en idéburen friskola, en skola där varje krona går till eleverna och de lärare, de elevassistenter och det elevhälsoteam som hinner se varje barn. En sådan skola och en sådan utbildning har alla barn i rätt till. Men alla barn får inte de resurser som behövs. Alla skolor har inte lärare som hinner se alla barn och tillgodose alla barns behov. Vi har ett världsunikt marknadsskolesystem, där skolor har olika förutsättningar – olikvärdiga förutsättningar. Barn i vissa skolor, de som många kanske kallar för kommunala bortvalsskolor, betalar det högsta priset för det här olikvärdiga skolsystemet. Kommunala skolor har ett ansvar att ta emot alla elever som behöver en skolplats. Friskolor kan säga att det är fullt när det är fullt. Friskolor behöver inte öppna upp en ny klass. Friskolor behöver inte ta emot nyanlända flyktingbarn från krigets . Friskolor behöver inte ta ansvar den dagen en skola går i konkurs. En av alla skolor som gått i konkurs, , den berömda zombieskolan, har stämt kommuner på pengar. De har stämt kommuner på pengar för att kommunerna fick extra kostnader när de gick i konkurs. Dagens system säger nämligen att det ska vara lika mycket skolpeng till alla skolor oavsett ansvar, och eftersom kommunens skolpeng ökade när de fick ta hand om elever tycker koncernen att de nu borde få högre skolpeng. Detta är det mest absurda i dagens olikvärdiga ersättning till skolor. Vad vill vi då? I debatten talas om massiva nedskärningar på alla friskolor. Skräckscenarier och rapporter har skrivits från de vinstutdelande skolornas intresseorganisationer. 10-procentiga nedskärningar på skolan – vem vill det? Inte vi i alla fall. Vi i vill inte skära ned en krona på skolan. Vi vet att det inte finns någonting mer kortsiktigt än att spara på elevernas utbildning. Det finns inget som är så dyrt som att skära ned i skolan. Jag noterar att det här med att spara på skolan har blivit en sådan utgångspunkt i den här debatten att vi inte ens reflekterar över motsatsen. Tänk om det vi faktiskt beslutar om vore nya möjligheter för kommunerna som har de där särskilt utsatta områdena att rikta resurser dit där de bäst behövs och storsatsa på just de skolor där mer än hälften av barnen inte blir godkända! Det är det där som de inte gör , trots att det behövs, för då skulle de behöva lägga ännu mycket mer pengar till de friskolor som inte behöver mer resurser för att klara uppdraget. Ökad likvärdighet för skolhuvudmän handlar om att man ska få betalt efter det ansvar man har och om att ge förutsättningar att rikta resurser dit där de bäst behövs. Vi i tycker inte att de som driver skola för sin egen skull har i skolsystemet att göra över huvud taget. Vi vet att det drar isär, segregerar, leder till betygsinflation och till att läraryrkets attraktivitet minskar. vill vi ge goda förutsättningar för idéburna aktörer att driva skola och för skolor i glesbygd att finnas kvar. De skolorna är ofta helt nödvändiga för att en mindre ort ska finnas kvar. Därför har vi lagt förslag om att ge bättre förutsättningar för de här aktörerna. Jag vill därför yrka bifall till vår reservation 8 som handlar om precis det. I propositionen finns också bra förslag om strukturersättning, alltså det som kan gå till skolor som strukturellt sett har andra behov, till exempel byskolor – eller resursskolor, som bara tar emot de elever som har allra störst behov och organiserar hela sin verksamhet för den elevgruppen. Jag tycker att det är beklagligt att oppositionen röstar ned detta förslag . Jag ser en rörelse i många partier.