prot · H90962 · 2022-02-01 00:00:00 — Min interpellation handlar minst lika mycket om det faktum att elen och effekten inte räcker till och att företag därmed inte har möjlighet att etablera sig samt om att kommuner går miste om viktiga arbetstillfällen och om att investeringar i ny industriproduktion inte blir av därför att man inte får anslutning till nätet. I har vi sett hur Pågen inte kunnat baka fler limpor därför att elen inte räckt till. I min egen födelsekommun har man gått miste om uppskattningsvis 1 500 jobb bara på grund av bristande elförsörjning. är tyvärr inte unikt. Larmrapporterna om stoppade industriinvesteringar och uteblivna företagsetableringar duggar tätt, nu dessutom i kombination med rapporter om varsel, nedläggningar och nedstängningar av industriproduktion på grund av att elpriserna, som historiskt har varit en konkurrensfördel för , nu har stuckit iväg och gjort att till exempel anrika Klippans Bruk varslat personal . Vd:n där larmar nu och varnar för att man faktiskt kan tvingas att lägga ned. Det här är bara några exempel på elkrisens konsekvenser. Jag frågade statsrådet om regeringen har gjort någon analys av hur många företagsetableringar, investeringar och jobb som har gått förlorade i på grund av elkrisen. Statsrådet duckade för frågan, fru talman. Regeringen vet helt enkelt inte. Detta är illa, kan man tycka, men än värre är att regeringen inte tycks vilja ta reda på svaret. Man vill inte veta. Statsrådet duckade också för den andra delen av min fråga, som gällde om statsrådet är beredd att ge eller någon annan lämplig myndighet i uppdrag att genomföra en kartläggning av elkrisens konsekvenser med särskilt fokus på konsekvenserna för näringslivet i allmänhet och industrin i synnerhet. Jag tycker, fru talman, att detta hade varit ett viktigt underlag för debatter som den vi har och för viktiga beslut framöver om hur vi ska rusta vårt elsystem och klara vår energiförsörjning, om vilka investeringar som behövs i elnät och överföringskapacitet och om hur vi kan bygga en bättre fungerande elmarknad. tycker till exempel att det är nödvändigt att vi framöver prissätter inte bara produktion av kilowattimmar utan också leverans av viktiga systemnyttor och att man faktiskt betalar för effekt. Det är en av förklaringarna till att det, utifrån statsrådets uppfattning, skulle vara marknadsmässiga beslut som ligger bakom avvecklingen av kärnkraften. Detta beror ju på att man har straffbeskattat kärnkraften som man har subventionerat in förnybar elproduktion och inte gett långsiktiga villkor för kärnkraften. Det är politiskt motiverade beslut som har drivit fram det faktum att vi har förlorat sex av de tidigare tolv svenska kärnkraftsreaktorerna. Dem hade vi verkligen behövt , och vi kommer att behöva mer kärnkraft framöver. 108 Statsrådet (S): Jag noterar att regeringen fullt ut ser vidden av den elsituation som finns i – också i . Vi ser fullt ut att även under största elpriskris har bland lägsta priser och en säker elförsörjning. Vi ser vidden av detta. Vi är inte nöjda med det, men till skillnad från interpellantens parti har vi faktiskt en lösning på det här. I till exempel norra står bolag i kö för att få etablera sig därför att det finns god tillgång till el. Både elproduktionen och elkapaciteten är på en god nivå. Vi är inte nöjda med det. har mer pengar för att snabba på uppgraderingen av elnätskapaciteten. Den här kammaren antog en proposition från regeringen om att korta handläggningstiderna för etablering av nya elnät genom smartare eller snabbare tillståndsprocesser. kommer vi också att presentera en stor elektrifieringsstrategi med ett sjuttiotal åtgärder som ska peka ut vägen framåt. I finns det enorm potential. Hela använder el. Bara i , och bara till havs, finns det ansökningar motsvarande . Det handlar om mer än vad hela förbrukar, bara till havs och bara i , från havsbaserad vindkraft. Det finns en enorm potential för svensk industri. Det finns en enorm potential för som framgångsrik nation att bibehålla och utöka sitt försprång gentemot resten av världen. Jag tror dock att interpellanten och jag är överens om att det inte alltid blåser. blåser det faktiskt inte. Men jag tror inte, till skillnad från vad interpellanten verkar tro, att planerbarhet och stabilitet är ett energislag. Det tyckte man , då Walkman var inne. vet vi att planerbarhet i elsystemet faktiskt är en funktion i elsystemet. Om man kombinerar vinden med till exempel lagring i bränsle, exempelvis vätgaslagring, får man en planerbarhetsfunktionalitet i systemet där man kan producera vätgas. När man producerar vätgas får man syre, som går att trycka tillbaka ned i – detta är en av de största miljöåtgärderna med tanke på syrebristen i . Man kan också använda vätgasen för att producera både värme och el. Denna möjlighet att så kraftfullt förbättra och leverera el till svenska hushåll och industrier är oerhört viktig. Det stämmer att vi subventionerar transmissionsnätet för havsbaserad vindkraft. Det är sant, och det är vi stolta över. På samma sätt subventionerade staten till utbyggnaden av transmissionsnätet i kärnkraftverken , men jag har inte hört interpellanten klaga på detta. Det är klart att vi gjorde det då, för det var den lösning som var modern då. ser vi en annan lösning som kan leverera mycket el till . fattades beslut om att havsbaserad vindkraft motsvarande två kärnkraftsreaktorer ska vara på plats utanför . Skatten på kärnkraft infördes . Två borgerliga regeringar under rörde inte den. Det var när i samband med budgetpropositionen 2016 kom till den här kammaren som man avskaffade den särskilda punktskatten för kärnkraften. 109 (M): Jag tycker att det är fascinerande hur nöjd energiministern tycks vara över dagens situation. Det är ju bra att företag kan etablera sig i norra och att det finns tillräckligt med el där för att man ska kunna bygga ny industri och etablera ny verksamhet. Men, fru talman, jag och nöjer oss inte med det. Vi tycker faktiskt att det ska vara möjligt att bedriva industri och etablera ny produktion också i . Jag tycker till exempel att de 1 500 jobb som kommun har gått miste om är någonting väldigt allvarligt. Dessa jobb hade verkligen behövts. Arbetslösheten i är fortfarande alltför hög och borde pressas ned. Jag tycker att det hade varit bra om den nya hybridfärja som går mellan norska och inte bara hade laddat i och om det hade funnits tillräckligt med ström också i för att man skulle kunna ladda den i hamn. Men skulle det göras hade det blivit mörkt i . Vi behöver mer av planerbar elproduktion. Den havsbaserade vindkraften levererar ju inte det som så desperat behöver här och , nämligen planerbar elproduktion. Det är ju inte elproduktionen här och , på årsbasis, som är problem, utan det är bristen på topplasteffekt. När det är som kallast – när energibehovet är som störst – räcker det inte till. Då har vi på grund av den energipolitik som de rödgröna har fört gjort oss beroende av smutsig kol och rysk gas. Vi behöver mer kärnkraft, och därför behöver vi se över lagstiftningen. Vi behöver öppna upp så att ny kärnkraft kan byggas på fler orter och så att vi kan satsa på framtidens kärnkraft – fjärde generationen med små modulära reaktorer. Vi behöver prissätta effekt, och vi behöver snabba på tillståndsprocesserna. Allt detta driver vi i . Vi driver regeringen framför oss. 110 Statsrådet (S): Interpellanten ska inte missta min teknikoptimism och min angelägenhet för att jag är nöjd, för det är jag inte. Jag vill mycket mer och att det ska gå mycket snabbare. Jag är angelägen om att det ska gå fort, och jag har en optimism när det gäller vad tekniken för med sig. Till skillnad från interpellanten har vi faktiskt en plan som fungerar. Jag hörde interpellanten tala om här och . Ja, vad är det snabbaste sättet att få mer el i snabbt och billigt? Det är inte kärnkraft. Vårt grannland testade det. tog det att få en reaktor på plats – världens näst dyraste byggnad. Och måste det ändå sägas att interpellantens parti, , är rätt vana vid sådana byggnader, inte minst med tanke på i . Det genererar el som är två till dyrare än vår vindkraft. Jag håller helt med om att det inte alltid blåser. Vindkraften ensam är inte planerbar. Men tillsammans med systemnyttor, som vi verkar vara överens om behöver graderas upp, och lagring i bränsle kommer den att ge ett planerbart energisystem. Det är just detta som har hänt från det att man såg kärnkraften som den enda lösningen, , fram till . Man har hittat en planerbarhet inte bara för ett energislag utan för ett energisystem. Jag noterar ändå att det finns mycket som vi i regeringen och är överens om när det gäller energipolitiken. Måhända är vi inte alltid lika mycket kramare av kärnkraften, men i stort är vi överens om stora delar av energipolitiken. Jag tror att tjänar på att vi tar i hand på allt det vi är överens om längre fram. Jag ser fram emot att göra det tillsammans med . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 23 Svar på interpellation 2021/22:279 om betalsystem för publika laddpunkter 111 Statsrådet (S): har frågat infrastrukturministern vilka initiativ han avser att ta för att ska få ett enkelt och enhetligt system med en tydlig transparens kring priser för att ladda elfordon vid publika laddpunkter. har vidare frågat infrastrukturministern vilka initiativ han avser att ta för att ett sådant system också ska kunna samordnas med laddsystem i andra länder i och resten av , till exempel i form av ett internationellt roamingsystem. Dessutom har frågat infrastrukturministern hur många publika laddpunkter han anser vara nödvändiga till 2025 respektive 2030 och vilka åtgärder ministern avser att vidta för att uppnå det nödvändiga antalet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det ska vara enkelt att köra elbil. Tillgången till laddinfrastruktur ska inte vara ett hinder för elektrifieringen av fordonsflottan. Det kan ofta vara krångligt att ladda en elbil på grund av de många olika betallösningar som används, och därför är det viktigt att vi hittar lösningar som underlättar för elbilsanvändarna. Det är särskilt viktigt nu när elektrifieringen går snabbare än vi kunnat förutse. Regeringen har –2021 haft dialog med branschen om enhetliga betallösningar för att åstadkomma branschgemensamma lösningar och undvika reglering. En första lösning presenterades av Eon och . Regeringen tar också fram en nationell strategi för elektrifieringen som tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en ökad elektrifiering, även av transportsektorn, i hela landet. Beredningen av strategin är i sin slutfas. Jag håller också med om vikten av ett nära samarbete i frågan med andra länder i och i resten av . I förslag till förordning om infrastruktur för alternativa bränslen, AFIR, finns förslag om enhetliga betallösningar med. deltar också i ett samarbete inom kring enhetliga betallösningar. I handlingsplan skriver man att hur många nya laddpunkter som kommer att behövas beror bland annat på hur snabbt fordonsflottan elektrifieras, nyttjandegraden hos varje laddpunkt, hur stor andel av fordonen som laddas hemma eller vid depå, vilken räckvidd fordonen har, med vilken laddhastighet fordonen kan laddas, hur stor andel av de laddbara fordonen som är laddhybrider och vilka laddeffekter som laddpunkterna kan erbjuda. Regeringen har inte slagit fast en siffra om hur många laddpunkter som kommer att behövas men följer frågan noga med utgångspunkten att utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Huvuddelen av laddningen sker i hemmet och på arbetsplatsen. För att öka tillgången till hemmaladdning för boende i olika boendeformer gav regeringen i uppdrag att tillsammans med och Lantmäteriet föreslå åtgärder för att förbättra tillgången till laddning vid hemmet. Förslagen bereds inom . Det finns även flera olika stöd att söka för installation av laddpunkter, till exempel inom Klimatklivet och genom skattereduktion för privatpersoner för installation av grön teknik, där den senare ger privatpersoner möjlighet att göra skatteavdrag för installation av laddpunkt till elfordon. har Klimatklivet finansierat mer än 65 000 laddpunkter. För att ytterligare öka tillgängligheten tillförs för till stöd till publika stationer för snabbladdning av elfordon längs större vägar. Regeringen har också beslutat om ändringar i förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857) för att tillgängliggöra belysningsnätet för elbilsladdning. 112 (V): Jag vill tacka energiministern för svaret på min interpellation. Det ska vara lätt att göra rätt. Det tror jag att vi är överens om, och inget är väl viktigare just i klimatomställningen än att det ska vara enkelt för människor att göra rätt? Men det är inte lätt att göra rätt när det kommer till elfordon. Den som vill ladda sin elbil eller laddhybrid på en publik laddstation måste vara beredd på att ha med sig en mängd olika blippbrickor, att ha laddat ned olika appar och registrerat sig för att synka med olika betalsystem och så vidare. Det är helt enkelt väldigt krångligt, och det är oförutsägbart för elbilisten att ladda på en publik laddstation. Det är inte som när man tankar bilen med ett fossilt drivmedel, att man vet att det kostar litern och att det kan skilja på några ören mellan olika mackar. Men när det handlar om publika laddstationer kan priset skilja sig med flera mellan olika laddplatser. Det är helt enkelt väldigt mycket av laddkrångel, mycket som är svårt och väldigt mycket osäkerhet för den som vill göra rätt som elbilist. Detta har jag diskuterat ett antal gånger med regeringen, och regeringens företrädare har varit tämligen överens om att vi måste komma till rätta med laddkrånglet. stod jag i den här talarstolen och debatterade med dåvarande energiminister . Han lovade då, , att vi skulle ha ett enkelt och enhetligt betalsystem för de publika laddstationerna i . Jag följde upp den frågan i april året efter, alltså 2021, och då var det uppenbart att från skulle det inte komma något förslag om hur man skulle göra enkelt för elbilisterna att ladda vid publika laddstationer. Vi har fortfarande inte något enhetligt betalsystem för de publika laddstationerna. Jag tycker att det finns ett politiskt ansvar att utkräva här. Vi hörde just från energiministern att vi har gått in med stora statliga subventioner för att finansiera de publika laddstationerna. Inte mindre än 65 000 laddstolpar har satts upp med offentliga medel. Har regeringen då ställt några motkrav på användbarhet och att man inte ska få sätta priset hur högt som helst? Nej, det har man inte gjort, utan det är ett väldigt plottrigt och oförutsägbart system. Jag hade en stor förhoppning om rapporten transporter på väg från regeringens . Det är just en del i hur vi ska rulla ut elektrifieringen av fordonsflottan i . Men här finns det inte ett enda konkret förslag på hur vi ska göra det enklare att ladda vid publika laddstationer. Därför måste jag fråga ministern: inte ministern att regeringen har något ansvar för användbarheten, enkelheten, förutsägbarheten och transparensen vid de publika laddstationerna? Om ministern anser att man har det undrar jag: När kommer ministern att presentera ett konkret enhetligt nationellt system för att aktivera de publika laddstationerna? Det kan väl inte vara så att ministern tycker att det förslag som Eon och har lagt fram är ett heltäckande, bra och enkelt nationellt system som ska användas på de publika laddstationerna. Jag tror att regeringen siktar högre än så. Jag hoppas i alla fall det. 113 Statsrådet (S): Tack, interpellanten, för bra frågor och medskick! Utvecklingen kring betallösningarna går väldigt snabbt. Precis som interpellanten nämnde var det fysiska brickor och olika kort som gällde på alla ställen. har nästan alla operatörer gått över till någon form av applösning. Men icke desto mindre är det olika appar som ska laddas ned och användas. Redan där finns det ett antal roamingalternativ som fungerar för de här apparna. Framöver kommer det sannolikt att bli mer vanligt att betalningen hanteras direkt när ett fordon ansluts till laddpunkten utan att användaren behöver göra någonting särskilt. Det är fordonets nummer som direktregistreras vid laddplatsen. Men om regeringen kommer till kammaren med ett förslag och pekar med hela handen i fråga om hur det ska vara finns det en stor risk att man med den tekniska utvecklingen redan har kommit fram till någon annan lösning. Hade vi gjort detta tidigare hade det funnits en risk att vi hade låst marknaden vid ett blippalternativ. ser vi i stället att vi går mot ett system där vi troligtvis har bilar som registreras automatiskt och sedan kör vidare. Vi delar ambitionen om enkelheten i detta – det vill jag verkligen understryka att vi gör. Men det finns en intellektuell vettighet i att vänta lite grann och se hur denna marknad utvecklas och hur vi kan hitta en gemensam bra lösning. Med det sagt ska denna marknad inte vara helt fri att göra som den vill, utan riktlinjen måste vara att det ska gå mot en större enhetlighet. Jag ska också säga att affärsmodellen inte heller är helt trivial och enkel. Laddpunkterna används olika beroende på vilken stad de finns i och beroende på var de är. används laddpunkterna också som parkeringsplatser. Det är inte enkelt att börja skilja ut hur länge man får stå där och hur stor andel av det pris man betalar som är parkeringsavgift och hur mycket som handlar om att köpa själva elen. På vissa ställen kan man inte stå längre än som det pågår en aktiv laddning. Allt detta gör att det är ett ganska komplext system. Återigen: Jag vill inte säga att det på något sätt inte föreligger någon politisk vilja att vi ska gå mot en enhetlighet. Men jag vill peka på att man, när marknaden är så pass färsk som den är och när lösningar fortfarande utvecklas, får ha viss respekt för att detta måste kunna utformas så att man landar i något som blir bra. Det finns en risk att vi i förväg reglerar en situation som sedan visar sig vara passé. Det kan handla om att man inte vet hur man ska hantera parkeringsplatser som också är laddplatser, till exempel, eller om att man vill lämna brickorna eller apparna och gå över till en fordonsbaserad registrering. kommer nya krav från EU. Kommissionen presenterade , , förslag om utbyggnaden av infrastruktur för alternativa färdmedel. Där föreslår man bland annat att den som är driftansvarig för en publik laddpunkt ska se till att laddningen kan ske vid ett enstaka tillfälle utan att något större avtal över behöver ingås. Det i sig skulle peka på att man återigen går mot den situationen där bilarna registreras automatiskt. Priset för laddning ska vara tydligt, rimligt, transparent, jämförbart och icke-diskriminerande. Regeringen välkomnar att kommissionen har lagt fram detta förslag som syftar till att underlätta. Innan vi pekar med hela handen och säger hur lösningen ska se ut behöver vi jobba i den riktningen för att komma på rätt sida. 114 (V): Jag tycker att problemet med laddkrånglet är en del av någonting större. Jag tycker också att vi hör det i ministerns svar till mig. Ministern pratar om att detta är en marknad som är ny och om att man får ha lite förståelse för det. Det är kanske det som är problemet: att det har varit ett sådant ensidigt fokus på att man ska bygga upp en marknad för betalningslösningar för elbilar. När jag pratar med branschen är alla tämligen överens om att det inte finns mycket marknad där ute. Det finns inte mycket pengar att tjäna på att sälja några kilowatt till någon som köper en lunch vid en mack och som passar på att ladda eller så. Detta är ingen stor marknad. Det optimala hade nog varit ifall vi hade sett laddinfrastrukturen som en del av den ordinarie statliga infrastrukturen och hade fått ett uppdrag att bygga ut laddinfrastrukturen längs de statliga vägarna. Det hade löst en stor del av problemet. Vi hörde också i ministerns svar att regeringen nu måste plussa på med 50 miljoner extra, som ska kanaliseras via , för att täcka upp för de vita fläckarna på laddkartan, där marknaden helt enkelt inte vill bygga ut. Men har vi det system som vi har, och man får laga efter läge. Jag tror också att vi går mot en framtid där det är en automatisk avkänning av bilen. När vi kör bil på är det ingen som tänker på att det dras en trängselskatt – det bara sker. Det är självklart att det är där vi måste hamna. Men det som är lite frustrerande, fru talman, är att jag inte riktigt tycker att regeringen tar sitt ansvar i denna fråga. Som jag sa: stod i denna talarstol och lovade att vi skulle ha ett enhetligt, enkelt och begripligt aktiveringssystem för de publika laddstationerna. Det fick vi aldrig. får vi höra att det har pågått branschsamtal. Vad säger ministern vid de branschsamtalen? Vilka motkrav ställer ministern på branschen? Pågår det egentligen några sådana samtal? När skedde till exempel det senaste branschsamtalet, där man diskuterade just användbarheten vid de publika laddstationerna? Vi ser också, som jag sa, att det är en del av någonting större. Regeringen ger bidrag till alla som ska sätta upp laddstolpar. rapporterade om den stora orättvisa som finns när det gäller att sätta upp laddstolpar vid hemmet. I en kommun som har man kunnat sätta upp fler laddstolpar än man har gjort i hela , trots att det bor sju gånger så många i som det bor i . Det verkar alltså inte finnas något större intresse från regeringen av att rikta utbetalningarna av dessa bidrag generellt och rättvist över hela landet. Jag tänker ibland på en sak när jag är i , till exempel när jag åker till sjukhuset eller i . Vad ser man på parkeringsplatserna? Jo, man ser motorvärmaruttag. På varenda parkeringsplats finns det ett motorvärmaruttag. Egentligen behöver det inte vara svårare än så. Okej, det måste vara en säkring på lite mer än sex ampere i uttaget. Men måste vi bygga upp komplicerade betalsystem som ändå inte går runt för vare sig staten eller de engagerade intressenter som sätter upp laddstolpar? Det finns ett stort engagemang, och det är inte intressenternas fel. Men kan vi göra det lite enklare, Khashayar Farmanbar? Vad gör regeringen? 115 Statsrådet (S): Jag och interpellanten är överens om att marknaden inte alltid lyckas. Det kan vi vara helt överens om. Vi är också helt överens om att systemet måste vara generellt och rättvist. Jag räknade upp ett antal punkter för vad det generella och rättvisa innebär. Man ska inte behöva ingå längre avtal, priset ska vara tydligt och rimligt och det ska vara transparent, jämförbart och icke-diskriminerande. Det här är riktlinjer som alla som agerar ska följa, och vi välkomnar initiativet från kommissionen. Där ser vi också en möjlighet till en gränsöverskridande lösning som också innefattar de andra EU-länderna. Med det sagt är det inte ”generellt och rättvist” i min och regeringens värld att vi nödvändigtvis planerar ekonomin och marknaden mer i detalj. kommer vi att presentera en elektrifieringsstrategi där just laddningen är en viktig del av det hela. Det här är en möjlighet för hela vår transportsektor, som är en av de stora sektorerna som behöver elektrifieras, att ta sig framåt. Jag fick frågan angående vad som sker vid rundabordssamtalen. Då får jag säga att jag har varit på det här jobbet nästan . Icke desto mindre har det funnits kloka, smarta och drivna företrädare före mig på det här jobbet. Under det här årets första månad har det ännu inte förts något samtal, men jag vet att på de rundabordssamtal som fördes pratade man om hur man ska kunna underlätta just enhetliga och enkla betallösningar, hur det ska vara det första och viktiga steget för branschen och hur en lösning ska kunna utformas. Med det sagt har regeringen inte pekat på en viss lösning, utan vi har gått tillbaka till funktionerna.