prot · H90967 · 2022-02-16 00:00:00 — Men på tal om att invänta signaler eller skicka signaler mellan och måste jag få komma tillbaka till det som redan har nämnts i den här debatten när denna typ av kritik riktas från . Det har redan påpekats att vid den omröstning som skedde i i går lade ned sina röster angående stödet till . Man klarar inte av att ha en tydlig linje i som är samma som den i , där man mycket tydligt säger sig stå upp för . På samma sätt har i dagens debatt sagt att man alltid står upp för rättsstatens principer, men i röstar man emot att medlemsstater som bryter mot dessa principer inte ska kunna få ut EU-medel. Min fråga till ledamoten är därför: Hur tydlig kan man vara som parti när man driver två helt olika politiska linjer? Hur förtroendeingivande är det gentemot väljarna och det svenska folket när samma parti driver en linje i och en annan i ? 165 (SD) replik: Tack för frågan, ! Det är precis det vi gör: driver en tydlig linje. Vi har konsekvent i varit emot särskilda budgetstöd till olika länder, så även i går. Det betyder inte att vi inte vill stödja , för det har vi verkligen gjort tydligt både i och här i riksdag. Vi har föreslagit olika former av hjälp – man kan gå tillbaka och titta på exakt vad vi har gjort i ; det får ledamoten gärna göra. Men när det kommer till budgetstöd har vi konsekvent varit emot det. Det handlar inte om att vi inte vill hjälpa . Tvärtom ser vi ett stort behov, men detta är inte det bästa sättet på grund av att det finns olika problem kopplat till den typen av budgetstöd. Om man kollar på de dokument som finns att tillgå, egentligen vilka som helst, är det väldigt tydligt att vi såväl i som här i riksdag är en av de mest aktiva krafterna när det kommer till att kritisera agerande. 166 (C) replik: Jag har roat mig med att faktiskt kolla på en del av track record i . Det som framträder, kan jag säga, är inte att man har en tydlig linje för att driva rättsstat, för att driva demokrati och för att stå upp mot Putinregimen. Tvärtom har man röstat emot sanktioner mot Putinregimen tidigare. Man avstod i går när det gällde stöd till . Man röstar emot mekanismer för att säkra rättsstatsprincipen inom unionen. Det är inte en tydlig linje. Jag skulle säga att det är en väldigt tydligt delad linje. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man står i denna kammare och säger att man är en av de tydligaste krafterna för demokrati, för rättsstat, för små staters rättigheter och för den europiska säkerhetsordningen när man skickar folk till som röstar emot. På det har vi problemet med sverigedemokrater, nu senast en ledamot i försvarsutskottet, som är ute i proryska svenska medier och stöttar dem. Hur ska svenska folket kunna lita på i de här frågorna, ? 167 (SD) replik: Det är bara att titta på de dokument och den officiella politik vi har. Vi har en Rysslandsmotion här i riksdag, som jag är övertygad om att har läst, där vi förespråkar skarpa sanktioner mot . Att vi inte röstar för vissa ineffektiva åtgärder från EU kan ha olika skäl, men det behöver inte betyda att vi på något sätt skulle stå för en Putinvänlig politik. Tvärtom har vi som sagt återkommande kritiserat den regimen och verkat för skarpare sanktioner. Jag minns som i går när vi här i riksdag försökte samskriva införandet av Magnitskijsanktioner med bland annat . Då ville man inte samskriva med oss, av någon märklig anledning. Vi föreslog praktiskt taget samma sak. Det blev votering, det blev oavgjort och vi fick lotta om vilket förslag till sanktioner som skulle antas. Det var två praktiskt taget identiska förslag. 168 AMINEH KAKABAVEH (-) replik: blev det i alla fall som ska svara på min fråga. Kurdiska kvinnor i YPJ och YPG och kurderna och andra minoriteter har haft en betydande roll i kampen mot Daish, som vi vet håller 12 000 IS-terrorister, och bland dem finns ett tiotal svenskar. Kurderna har länge ropat på hjälp från omvärlden, men det har de nekats. När jag och Socialdemokraterna försökte lyfta den här frågan smutskastades jag och Socialdemokraterna. Jag undrar: Var står SD i den frågan? Är ni på Erdoğans och Daishs sida, eller är ni på kurdernas sida mot Islamiska staten och ? Det är min fråga. 169 (SD) replik: Precis som Amineh Kakabaveh vet har i konsekvent, inte minst som jag har suttit i utrikesutskottet och jobbat med de här frågorna, stått på kurdernas sida i kampen mot Daish och på kurdernas sida i kampen mot Erdoğan och omfattande förtryck. Vi har varit konsekventa när det kommer till just kritiken mot den här typen av auktoritära fasoner. Jag ser inte att det finns någon otydlighet där. Sedan förstår jag att Amineh Kakabaveh gärna vill lyfta det här till att kanske bli en mer personlig fråga. Det får stå för henne. Vår linje i den här frågan tycker jag har varit ganska klar. 170 AMINEH KAKABAVEH (-) replik: Jag känner till ditt ställningstagande som person, , men du är en avgörande röst för i den här frågan, och din partiledare har faktiskt kritiserat hårt att man ska stödja kurderna. Ni måste helt enkelt tala klarspråk här. Var står ni? Vill ni att kurderna ska få stöd när det gäller att en internationell domstol ska ställa de här terroristerna till svars? Vill ni att kurderna och andra minoriteter ska få skydd och en skyddszon i Rojava för att de har kämpat för demokrati och har skyddat många och har skyddat världen från terror och islamism? måste ni verkligen klargöra var ni står i de här frågorna – inte ditt personliga ställningstagande utan ditt partis ställningstagande. Vill du att din partiledare ska be om ursäkt, eller ska ni stå för det? 171 (SD) replik: Till att börja med har vi, som sagt, varit väldigt tydliga som parti när det kommer till att stödja inte minst de syriska demokratiska grupperingarna i nordöstra , i Rojava. Det finns väldigt mycket som visar det. Samma sak när det kommer till att ställa terroristerna till svars i en internationell domstol – det är någonting som vi har uttryckt både i och i utrikesutskottet. När det gäller den kritik som har framförts tidigare handlar den om att ha ett avtal mellan en särskild politisk kraft och . Jag kan väl instämma i att det är synd om man ska låsa sig i sådana saker. Dessutom är det viktigt att man är noga med att inte samarbeta med fel aktör. Men som sagt, när det kommer till kurdernas uppoffring i kampen mot olika extremister, oavsett om det är Erdoğan eller IS, har vi alltid stått på deras sida. 172 (C): Dagens debatt har till stora delar handlat om hot mot , och det med all rätt. Putins auktoritära regim hotar inte bara folk och frihet utan hela den europeiska säkerhetsordningen och mindre länders frihet att själva välja en fri och demokratisk utveckling och att välja sin väg som land. Det är tyvärr inte det enda exemplet på hur demokratin hotas av auktoritära ledares avsky för en fri och demokratisk utveckling. agerar till exempel i , och för att kväva den demokratiska utvecklingen. agerar för att stötta andra auktoritära ledare och för att stärka sitt inflytande över andra länders politik och naturresurser. Tillsammans agerar de här och andra auktoritära ledare för att urholka FN:s möjligheter att värna mänskliga rättigheter, fungerande rättsstater och en demokratisk utveckling. Kort sagt: Demokrati och mänsklig frihet är hotade världen över, och utvecklingen går tyvärr åt fel håll. Det är vårt ansvar att göra det vi kan för att vända trenden och stötta dem som kämpar för frihet och folkinflytande världen över. Vårt kanske viktigaste verktyg för det är det svenska biståndet. Det är ett av världens mest effektiva biståndsarbete, men det måste skärpas och fokuseras för att göra mer nytta och uppnå den maximala möjliga nyttan. Vi behöver kroka arm med civilsamhället för att främja utvecklingen av demokratiska system och fungerande rättsstater. Vi behöver binda ihop vår politik för ökad handel och ekonomisk frihet med biståndet för att skapa ekonomisk tillväxt och minska fattigdomen. Vi behöver kroka arm med svenska företag och svenska forskare för att minska utsläppen och bygga hållbara samhällen i stället för fattiga och fossilberoende sådana. I det här läget, med kris för demokratin, kris för klimatet och en pandemi som riskerar att kasta hundratals miljoner människor tillbaka in i fattigdom, vill moderater och sverigedemokrater i den här kammaren kapa det svenska bidraget till utvecklingspolitiken, den svenska biståndsbudgeten. Låt mig säga att jag inte bara tycker att det är ytterst osolidariskt, utan jag tror också att det är ytterst oklokt i det här läget. Det handlar inte bara om att i solidaritet stötta fattiga och förtryckta, utan det handlar om vilken värld vill se. Låt mig ta som ett exempel: Vill vi att länderna söder om ska utvecklas till demokratiska allierade eller vill vi att de ska styras av korrupta autokrater? Vill vi bidra till att bygga hållbara samhällen som kan föda sin befolkning, eller vill vi se miljoner och åter miljoner som drivs på flykt av klimatförändringarna? Vill vi att de hundratals miljoner unga afrikaner som just nu drömmer om en bättre framtid och vill bygga sig en bättre framtid ska bli en produktiv del av världsekonomin, eller vill vi acceptera att de fastnar i fattigdomen? Jag vet vad jag och väljer, och jag vet att biståndet och utvecklingspolitiken är ett av våra viktigaste verktyg för oss som ett litet men rikt land att bidra till att forma en bättre värld. Den måste bestämma sig för vilken biståndspolitik de vill ha. Det duger inte att biståndsministern och i dagens debatt också utrikesministern säger att biståndet ska inriktas på att bekämpa fattigdomen som migrationsministern och inrikesministern säger att vi ska använda det som ett verktyg för att tvinga länder att ta tillbaka migranter. Det är att använda biståndet som ett slagträ snarare än en hävstång för utveckling. Låt mig vara tydlig: är emot det här, och vi tänker inte medverka till det. Det borde inte heller Socialdemokraterna göra. Samla linjen, låt biståndet vara bistånd och lägg kraften på att få ut mer av varje krona som vi lägger på en bättre utveckling i världen! Politiken för en hållbar utveckling stannar som sagt inte vid biståndspolitiken. Jag har nämnt klimatarbetet, och där är det helt avgörande att vi ställer om själva, skärper EU:s utvecklingspolitik och bidrar genom biståndsbudgeten till att sänka utsläpp och bidra till klimatanpassning. På samma sätt behöver vi driva en politik för ökat välstånd, ökad handel och ekonomiskt utbyte som omfattar också världens fattiga om vi ska kunna utrota fattigdomen i världen. Vi kan inte bara bidra genom biståndet, utan vi måste också koppla på handelspolitiken och en politik som ökar den ekonomiska friheten i världen. Återuppbyggnaden efter pandemin måste innebära direkt stöd till dem som har drabbats, inte bara direkt av pandemin utan också av restriktioner, stängda gränser och kapade handelsvägar. Det måste innefatta ett direkt stöd till dem men också en politik som ökar det ekonomiska utbytet, knyter dem tillbaka till världsekonomin och minskar fattigdomen. Jag har sagt det förut i den här kammaren, men vi får inte glömma att även om det svenska biståndet är ytterst viktigt räcker inte biståndsbudget eller världens samlade biståndsbudgetar för att uppnå målen i Agenda . Vi måste bredda bidragen till hållbar utveckling, koppla på civilsamhället och det fantastiska engagemang som finns där, koppla på näringslivet med kapitalet och innovationskraften som finns där och se till att vi alla drar åt samma håll för att bygga hållbar utveckling. Får vissa politiska krafter välja är det nationalism, isolering och minskad solidaritet som ska styra agerande i världen. Får välja är det frihet, demokrati, jämställdhet, hållbarhet och minskad fattigdom som blir ledorden för den svenska utrikespolitiken. 173 (M) replik: Jag har en fråga till . Den berör kanske egentligen inte det har talat om men kanske ändå på sätt och vis. Jag satt och läste mejlen och såg att det har kommit ett positivt besked när det gäller . De har tagit initiativ till en konferens som har hållits och har tecknat ett avtal om en plattform för att bekämpa illegal handel med vapen, ammunition och explosiva ämnen. Men när jag tittar på vem som står bakom och hjälper med detta noterar jag att inte finns med. Det gör däremot regeringarna i , , , , , , och , ordförandelandet i . Också Europeiska unionen finns med. Jag tycker att det här är ett lysande exempel på hur man kan arbeta för att stödja fred. 174 (C) replik: Som ledamoten vet välkomnar jag alla former av debatt, även repliker i den här kammaren, oavsett vad de handlar om. Det här blir lite av en breddning utifrån mitt anförande. Och jag ska erkänna att jag inte är insatt i bakgrunden till avtalet. Men har jag en fantastisk anledning att sätta mig in i det mer. Med det i åtanke kan jag säga att det låter som ett ganska bra, till och med mycket bra, exempel på hur man kan bidra till att både öka stabiliteten i vårt närområde och i och backa upp regeringar i hur de arbetar för hållbarhet och för att minska våldsutsatta. Vi kan kolla bara på de förslag som vi har behandlat i den här kammaren . Vi vet att det har funnits initiativ på Europanivå för att minska handeln med handeldvapen. Det är sådant som går under radarn. debatterar vi kärnvapen – vi debatterar också en del kärnkraft – och de riktigt stora vapnen och avtalen kring dem. Men allt som kan bidra till att minska en eskalering av våldet och illegala organisationers tillgång till vapen välkomnar jag i princip. 175 (M) replik: Det låter alldeles utmärkt. Det här avtalet har mission i som partner, som plattform. De som har varit med är förstås , men det är också think-tanks, tankesmedjor, civilsamhälle och samarbetspartner. Det visar att det finns en bred uppslutning. Det är precis den typen av initiativ som behövs, liksom ett starkt försvar och liksom sanktioner. Det behövs också ett nationellt ansvarstagande med stöd av omvärlden. Detta är precis vad som finns. Jag blir dock ledsen när jag ser att inte finns med. ingår i trojka men har inte undertecknat avtalet. Det har gjort, som ordförandeland. Det har också , , , och – det vill säga flera EU-länder – gjort. Men har inte varit med. 176 (C) replik: Det finns mycket som är fantastiskt med att sitta i den här kammaren. Men en dålig sak är att man, precis som på många andra arbetsplatser, blir lite arbetsskadad. Jag väntar på att det ska komma en krok här, på vad den kloka har tänkt och hur hon ska lura mig i en liten fälla. Men det var ju inte alls så. Det verkar helt enkelt som att vill lyfta fram ett gott initiativ och, tror jag, skicka en passning till den . Vi skickar alltså den passningen vidare. Och jag tackar för replikskiftet. 177 (V): Det finns mängder av exempel på vikten av starkt och bra bistånd. Det har utbildats barnmorskor, vilket inte bara har lett till att fler har fått kvalificerade jobb utan främst till att färre kvinnor och barn dör under graviditet och förlossning. Det har byggts skolor och utbildats lärare, vilket har lett till att fler barn får utbildning och slipper barnarbete. Det har utbildats i hållbart jordbruk, vilket har lett till minskad hunger, stabila inkomster och inte minst att många kvinnor, som ofta är de som brukar jorden, har fått större makt över sina liv. Det har getts stöd till sexuell och reproduktiv hälsa och sexuella rättigheter, vilket har inneburit att kvinnor har fått göra säkra aborter och att flickor har sluppit omskärelse och barngifte. Det har getts stöd till lokala civilsamhällesorganisationer, vilket har lett till ökade kunskaper om mänskliga rättigheter och demokrati och till att fler kan göra sina röster hörda. Listan kan göras hur lång som helst, och det skulle nog behövas med tanke på att det finns partier som vill både minska och villkora biståndet. Men tiden är knapp, och mer behövs för att vi ska nå en rättvis och jämlik värld som är fri från fattigdom, förtryck och väpnade konflikter. Det som måste göras har vi internationellt kommit överens om och skrivit in i Agenda . Men dessvärre går vi mot en allt ojämlikare värld där fattigdom och hunger ökar som de redan snuskigt rika genom vårt ojämlika ekonomiska system blir ännu rikare. Fattigdom bekämpas inte genom att göra rika ännu rikare eller genom att multinationella företag enkelt kan smita undan att betala skatt på sina vinster. Fattigdom bekämpas inte genom att företag slipper krav på sjysta löner och arbetsvillkor, får överutnyttja naturresurser och får ha produktion som sker på bekostnad av klimatet. Fattigdom bekämpas inte så länge män tillåts bruka våld mot kvinnor och flickor eller genom att människor fråntas mänskliga och demokratiska rättigheter. Fattigdom bekämpas definitivt inte genom att öka mängden vapen i världen. Allt detta lyfts fram i Agenda , men ändå fortsätter regeringar att motverka det som krävs för att bekämpa fattigdom. Det gör även den , som säger sig driva en feministisk utrikespolitik. Det är inte bara i Agenda som vikten av att minska ojämlikheten lyfts upp. Även lyfter upp vikten av progressiv beskattning och ökade sociala utgifter i syfte att motverka ojämlikhet. Även skatteflykten måste dock bekämpas. är skatteflykten mycket större än världens samlade bistånd. Ett sätt att göra det lättare för länder att få bukt med skatteflykten är att se till att alla skriver på land-för-land-rapportering. På så sätt blir det mycket svårare för multinationella företag att smita undan skatt, och alla länder får ökade inkomster som kan läggas på att stärka den offentliga välfärden. Då kan fler skolor och sjukhus byggas. Då kan fler kvinnor och flickor få sina rättigheter tillgodosedda. Då kan fler arbeta med att bekämpa korruption. Då kan lantmäterierna få bättre resurser för att registrera markägande, och då kan bättre miljö- och klimatlagar upprättas och efterlevas. Människor får bättre hälsa och utbildning och kan i större utsträckning ägna sig åt organisering och även kräva mer av sina mänskliga rättigheter. Det behövs nämligen, herr ålderspresident. Redan före pandemin gick allt fler länder i en patriarkal, auktoritär, konservativ och även nationalistisk riktning. Detta drabbar såklart de flesta i ett land men främst dem som inte passar in i den manliga . Kvinnor, flickor, ursprungsbefolkningar, de med funktionsnedsättningar, hbtqi-personer, religiösa minoriteter, människorättsaktivister och klimat- och miljöaktivister utsätts för mest våld. Det är inte bara fysiskt och psykiskt våld utan även ekonomiskt och politiskt våld. Kvinnor och flickor utsätts dessutom för ökat sexuellt våld. Omskärelse, barngifte och våldtäkter har ökat än mer under pandemin som de som arbetar med att få bukt med detta har fått minskade resurser. Just därför är det viktigt att svenskt bistånd ligger på av bni och att det ges till stora, kompetenta multilaterala aktörer som har tillträde till många länder och områden. Det ska också ges till civilsamhällesorganisationer som har gedigen kunskap inom sina områden och även lättare kan förstå och samarbeta med motsvarande organisationer i alla världens länder. behövs multilateralismen så att vi kan föra de samtal och upprätta de överenskommelser som behövs. Vi måste tillsammans agera för att alla ska få de mänskliga och demokratiska rättigheterna tillgodosedda. Det finns brister i dessa stora multilaterala organisationer. Exempelvis ökar förtryck mot som går trots att FN redan för kom med resolutioner för vad som måste göras. Ändå är det just inom FN vi kan samarbeta för en bättre värld för alla. För räcker solidariteten utanför . Det vi vill uppnå här vill vi ska gälla för hela världen, för att alla världens människor ska slippa fattigdom och förtryck. Vi värnar alla människors frihet att själva välja hur de ska leva sina liv i samklang med andra människor, jordens resurser och kommande generationer – helt enkelt ett samhälle för alla, inte bara de rikaste. 178 (M) replik: Enprocentsmålet är problematiskt av flera skäl. Att vi över huvud taget har denna budgeteringsprincip, som innebär att vi först sätter summa och sedan bestämmer vad vi ska göra, är djupt problematiskt. Ett exempel är att garantiinstrumentet bortprioriteras på grund av att det är för kostnadseffektivt. När vi ser att utvecklingen går åt fel håll i världen måste vi kunna använda oss av hela verktygslådan. Jag vill fråga ledamoten om hon tycker att detta är okej. Är det här värdigt biståndspolitik? Vore det inte bättre att först sätta våra prioriteringar och sedan budgeten, som vi gör på andra områden, för ett bättre och mer effektivt bistånd? 179 (V) replik: Det är intressant, , att du ställer den frågan. Det brukar ju vara tvärtom: Vi kritiserar er eftersom ni vill sänka biståndet och vi därmed inte kommer att kunna uppnå de mål som vi har med biståndet. Jag kan inte svära på hur regeringen gör när de sätter upp sina mål i sin budget. Men jag kan lova att man först och främst sätter upp målen, och sedan sätter man upp vad som behövs. Och vi har kommit fram till att detta är den minsta summa som vi kan tänka oss att betala. Det är det som jag tror att behöver lära sig att förstå. Det är inte så att man har suttit och sagt: av bni är det enda som gäller. Sedan får vi se vad vi gör med det. Det finns oändliga behov av stöd för att man ska komma till rätta med fattigdom och förtryck. av bni är det minsta vi kan betala. 180 (M) replik: Ett dyrt bistånd är inte ett bättre bistånd. Här finns det många olika delar att ta itu med. Det finns, som sagt, flera exempel på verktyg som bortprioriteras. Man använder alltså inte alla verktyg som vi skulle kunna använda för att uppnå de mål som vi vill se i världen. Jag upplever att ledamoten försöker spela bort mitt och engagemang för utvecklingen i världen. tycker att biståndet är otroligt viktigt. Det är just därför vi är villiga att ifrågasätta gamla sanningar. Att enprocentsmålet har fått stå orört , som en helig ko i svensk politik, är frustrerande när målet borde vara ett effektivt och bra bistånd. Låt oss hålla en hög nivå i debatten och tillsammans göra ett omtag för ett bättre och mer effektivt bistånd som tar avstamp i handel och tillväxt. Vi kan bättre. 181 (V) replik: Återigen försöker med tankevurpan att vi ska kunna använda ännu fler verktyg och göra ännu bättre bistånd genom att skära ned det med . Det går inte ihop. Det här blir lite löjligt, för det blir som om jag representerar regeringen, vilket jag inte gör. Detta får alltså tas upp med socialdemokrater. Men vi i vill använda många fler verktyg som går utanför biståndet. Jag tänker på human rights and environmental due diligence. Ni är välkomna att jobba för det med. Jag tänker på land-för-land-rapportering. Skulle det inte vara fantastiskt om företag inte längre skulle kunna smita undan sina skatter i de länder där de har gjort sina vinster och om länderna faktiskt skulle kunna använda sin egen förmåga att bygga upp sig själva? Men nej, detta jobbar man inte för. I stället ska man dessutom sänka biståndet. Jag håller den här debatten på en hög nivå. Frågan är: Gör det? 182 (M) replik: Jag har lyssnat på anförande, och jag har en fråga. Jag hör väldigt mycket om centralstyrning. Jag hör mycket om ekonomi som ska styras. Det ska vara skatter. Skatteflykt ska förhindras. Men jag hör väldigt lite om företagande. Jag hör väldigt lite om möjligheten till försörjning och om att kunna påverka det egna livet och om att kunna växa som människa. Jag tänker på kvinnor, speciellt på kvinnor som kan starta och driva ett företag. På så sätt kan de lyfta sin egen ekonomi, sina barn och sin tillvaro och bidra till sin familjs ekonomi. Var finns detta perspektiv i anförande? 183 (V) replik: Det är synd att har missat den delen i mitt anförande där jag faktiskt lyfte vad som krävs för att kvinnor ska kunna få egenmakt. Vi lyfter i vår utvecklingspolitiska motion just detta med kvinnligt företagande och markägande, men vi ser inte det som grundbulten för att få igång ett samhälle. I stället är det mycket annat som behövs.