prot · H90967 · 2022-02-16 00:00:00 — Marknaden har på vissa ställen inte lyckats få till det, framför allt på landsbygden, där man har låtit människor vänta i stället för att någon annan skulle ta över och bygga ut. De steg som tas med till exempel lokaliseringsprincipen hoppas jag verkligen att inte stoppar. Vi kanske till och med kan gå snabbare fram med förslaget, så att de 150 000 hushållen och företagen kan få sitt bredband snabbare. Förut har det funnits beslut om att det inte ska vara teknikneutralt. Den här regeringen har fattat beslut om att det ska vara teknikneutralt. Alla bedömare säger samma sak, nämligen att detta kommer att göra att fler kommer att komma upp i , eller snabbare. Det tror jag är ett viktigt steg. Dessutom har vi tillsammans med lagt nästan 1,8 miljarder på att bygga ut bredband. Jag hoppas verkligen att många företag tar del av detta och bygger ut det, för det är viktigt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 Väg- och fordonsfrågor betänkande 2021/22:TU7 Väg- och fordonsfrågor (skr. 2021/22:32) 269 (V): Vi debatterar nu trafikutskottets betänkande 7 Väg- och fordonsfrågor. Coronapandemin har slagit hårt mot vårt samhälle, inte minst mot transportsektorn. Men pandemin har också lagt grunden till en del beteendeförändringar som är väl värda att understödja. Både vägtransporterna och flygresandet har ju minskat kraftigt under pandemin. Det har lett till att utsläppen från de sektorerna minskade kraftigt under . Aldrig har vi kunnat se sådana kraftiga utsläppsminskningar som under det året. Men pandemin har också minskat resandet med klimatsmarta transportslag, som tåg och lokal och regional kollektivtrafik. Det här är i mycket en direkt konsekvens av de direkta uppmaningar som kommit från politiken om att undvika resor i kollektivtrafiken. Cykelresorna har sannolikt däremot ökat på de flesta ställen runt om i landet, i synnerhet i våra städer. Vi svenskar har på allvar lärt oss att utnyttja det som brukar kalla för det femte transportslaget, nämligen it. Ett fortsatt distansarbete när det passar har stor potential att minska transportarbetet i och därmed utsläppen. då vår ekonomi ska återstartas och vårt samhälle gå tillbaka till normalläge, som man säger, är det viktigt att vi inte går tillbaka och gör allt likadant som . Kan vi slå vakt om de positiva beteendeförändringar som har grundlagts under pandemin? Kan vi därmed ta steg mot ett mer transporteffektivt och klimatsmart transportsystem? Vi i hoppas det, eftersom transportsektorn är helt avgörande för att vi ska nå våra klimatmål. Vi vet att transportsektorn står för en tredjedel av utsläpp av växthusgaser. De här utsläppen behöver minska med till 2030. Vi är inte alls i linje med den målsättningen, även om i går redovisade siffror där utsläppen från transportsektorn hade minskat med några tiondelar. Det är långt ifrån vad som behövs för att vi ska uppnå vårt klimatmål. Hur ska vi då ställa om mot ett transporteffektivt och hållbart samhälle? Vi i förtydligar det bland annat i vår reservation 3 i det här betänkandet, som jag härmed också yrkar bifall till. Där framhåller vi att det är väldigt viktigt att vi får en infrastrukturpolitik som går i takt med våra miljö- och klimatmål. Dessvärre har regeringen gett för lite pengar för framtida infrastrukturinvesteringar. har i sin tur lagt fram ett förslag till infrastrukturplan som bygger på prognoser om ökade vägtransporter och inte utgår från våra miljö- och klimatmål om minskade utsläpp. Vi behöver göra om och göra rätt, helt enkelt. Vi behöver investera mer i att bygga ut järnvägen och investera mer i kollektivtrafiken. Vi behöver statlig medfinansiering till att bygga ut cykelinfrastrukturen. Allt handlar inte om att bygga en massa saker. Vi kan också åtgärda det som finns här och . Vi behöver till exempel förbjuda nybilsförsäljning av diesel- och bensinbilar. Vi behöver överlag satsa på elektrifiering av fordonsflottan. Laddinfrastrukturen behöver byggas ut i hela . har vi en utbyggnadstakt som är plottrig och helt och hållet ostrukturerad. Regeringen stoltserar med att man har en marknadsdriven utbyggnad av laddinfrastrukturen. Det påminner lite om den tidigare debatten som vi hade om it och 5G. Det kan fungera bra på vissa platser men långt ifrån bra i hela landet. Elbilar är bra. Men ännu bättre är att vi försöker undvika beroendet av en egenägd bil. Kan vi stimulera delandets ekonomi med exempelvis bilpooler och se till att vi flyttar över transporter från egen bil till kollektivtrafik, gång och cykel där det passar? Ja, självklart kan vi göra det med rätt politiska beslut. Vi behöver också satsa på mer hållbara godstransporter. Allt talar för att antalet godstransporter kommer att öka inom transportsystemet. Då är det oerhört viktigt att de transporterna så långt som möjligt inte sker på väg utan sker på järnväg och med sjöfart. Här har regeringen tagit fram en godsstrategi och tillsatt ett godstransportråd. Men det finns tyvärr inga mätbara positiva effekter av den strategin och rådet i form av att det sker en överflyttning från vägtransporter till järnväg. Vi i tror att vi behöver mycket skarpare styrmedel. Vi behöver till exempel en vägslitageavgift på lastbilstransporterna, och vi behöver sänka banavgifterna så att det blir billigare att transportera gods på järnvägen. Vi behöver särskilda stöd till så kallade godspendlar så att vi har godståg som går från söder till norr och från norr till söder där det behövs. Vi behöver en politik för ett fortsatt minskat flygande. Det går att flytta över flygresor från flyg till tåg. Det går också att undvika resor över huvud taget genom att investera i den digitala infrastrukturen så att man inte behöver flyga ned till för att exempelvis vara med på ett möte. I betänkandet tar vi upp fordonsbesiktningen och inte minst den bristande miljökontrollen i fordonsbesiktningen. Jag är nöjd med att vi i betänkandet kräver att regeringen går till botten med den sänkning av miljöambitionerna som regeringen och Transportstyrelsen har genomfört i . Vi har i en av lägsta ambitioner miljömässigt vid fordonsbesiktningen. var det tre viktiga försämringar som Transportstyrelsen och regeringen genomförde vad gäller kontrollen av partikelutsläpp från bilar. Man tillåter numera mycket högre utsläpp av partiklar. behöver man inte längre vid besiktningen använda fordonets omborddiagnossystem där man tidigare kunde titta på felkoder och spåra problem hos bilen. Dieselbilar som är är helt och hållet undantagna från en detaljerad avgasmätning. Det har lett till att långt många fler bensin- och dieselbilar som inte skulle ha fått ett godkännande får ett godkännande. Det visar också besiktningsbranschen, som har uppvaktat oss i trafikutskottet om detta. Jag och många andra har tagit upp det med infrastrukturministern. Vi har fått svepande bortförklaringar, skulle jag kalla det. Transportstyrelsen säger att man var tvungen att göra dessa försämringar på grund av EU-lagstiftning. Men det är ärligt talat nonsens. Det stämmer inte. Andra länder har höjt sina miljökrav vid fordonsbesiktningen. kräver vi i betänkandet att vi går till botten med detta och att regeringen sedan får åtgärda de sänkta miljöambitionerna vid fordonsbesiktningen så att återigen kan få bästa och högsta miljöambitioner vid fordonsbesiktningen. 270 (S): Vi debatterar betänkande TU7 om väg- och fordonsfrågor men också regeringens skrivelse om om omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon. Jag vill börja med att understryka att vi socialdemokrater står bakom våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall till reservation 25 om miljökontroller. Betänkandet rör allt från automatisering av fordon, vinterväghållning, bilpooler, en fossilfri fordonsflotta till tyngre och längre lastbilar med mera. Vi socialdemokrater vill att ska bli det allra första fossilfria välfärdslandet. En stor del av arbetet med att minska utsläppen så att vi når netto noll 2045 måste göras inom trafikutskottets ansvarsområde och inte minst inom det område vi debatterar . Transportsektorn står nämligen för nära en tredjedel av utsläpp av växthusgaser, och av inrikes transporter står vägtrafiken för av utsläppen. Transportsystemets omställning är därför central om de kortsiktiga och långsiktiga klimatmålen ska nås. Gårdagens rapport från om att utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken preliminärt minskade jämfört med pekar på att vi sakta rör oss åt rätt håll. Minskningen förklaras av ökad andel biodrivmedel genom höjd reduktionsplikt, elektrifiering genom ökad nyregistrering av laddbara bilar men också energieffektivisering. Därför kunde utsläppen minska trots att personbilstrafiken och lastbilstrafiken ökade . Men Klimatpolitiska rådets rapport visar att det går för sakta. Vi behöver jobba fortare. Den visar att vi behöver minska utsläppen med för att nå målet för inrikes transporter till 2030. Trots att omställningen går raskt framåt och det finns en vilja hos politik, forskning, industri och näringsliv är det tydligt att vi måste öka takten. Vi måste alla ändra våra beteenden i hur vi förflyttar oss. I många delar av landet måste mycket mer av vägtrafiken flyttas över till järnväg och sjöfart. Men lika tydligt som det är så är det också tydligt att i andra delar av landet är vägarna enda sättet att ta sig fram till jobb, skola och fritidsaktiviteter men också för godset. Vi måste därför planera infrastrukturen utifrån de förutsättningar som finns runt om i vårt land och ta bort klyftan mellan stad och land. Oavsett om man bor i stad eller på landsbygd ska man kunna vara en del av omställningen. För att klara omställningen ser vi socialdemokrater elektrifiering som en viktig del av många andra. Därför är det bra att arbete fortsätter för löpande utbyte mellan exempelvis företrädare för näringsliv, intresseorganisationer, kommuner och inte minst regeringen. Det är också bra att vi äntligen har på plats den statliga elvägsutredningen. Den konstaterar att elvägar kan bli ett viktigt komplement till stationär laddning för att förhindra flaskhalsar i transportsystemet och bidra till ökad transporteffektivitet. De försöksverksamheter som redan bedrivs på olika platser runt om i landet är också viktiga. Jag vill såklart särskilt nämna det test som pågår i min egen hemkommun , där utskottet hade förmånen att besöka både fabriken och själva elvägen. Jag vill också säga att den socialdemokratiska regeringen har presenterat elektrifieringsstrategin, som tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra just en ökad elektrifiering. Bland annat kan vi under punkt 6 läsa: ”Utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Eldrivna transporter ska möjliggöras i hela landet genom en snabb, samordnad och samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad av ändamålsenlig laddinfrastruktur. [– – –] Styrmedel och stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur ses över för att säkerställa att de är effektiva och ändamålsenliga.” Regeringens fokus är tydligt. Omställningen måste skyndas på. Men för att klara det måste vi alltså bygga en fungerande infrastruktur, inte minst med el, längs våra vägar men också laddstationer och tankstationer för bränslen som biogas och vätgas. Ett annat viktigt perspektiv när det gäller klimatutmaningen och konkurrenskraft är arbetet med den nationella godstransportstrategi som regeringen levererade under förra mandatperioden och även beslutet om högre bärighetsklass med . Vägnätet för bärighetsklassen BK4 byggs nu ut steg för steg. Jag vill säga att möjliggörandet av är bra för industrin, för klimatet och miljön. Men det bidrar även till att öka möjligheterna att effektivisera vårt transportsystem. Även arbetet med att förbättra förutsättningarna för våra enskilda vägar runt om i landet är avgörande för att hela vägnätet ska stärkas i . Jag vill särskilt lyfta fram ett föregångsexempel som vi har fått höra om i trafikutskottet, nämligen ett initiativ som har tagits mellan och Tågföretagen. Det syftar till att optimera transportkedjorna så att vägtransporterna kan kortas i godskedjan till regionala sträckor och att samarbeta med järnvägstransporter på de längre sträckorna. Det är ett föregångsexempel som verkligen visar hur vi kan få till mer optimerade transportkedjor mellan olika transportslag. Jag vill understryka att regeringen presentade en historiskt stor infrastrukturproposition med inte minst stora satsningar på väginfrastruktur och underhåll. Den vann bifall i den här kammaren och lägger grunden för den kommande nationella plan som regeringen ska fatta beslut om . När det gäller och regeringens skrivelse gällande omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon vill jag understryka att det för mig som socialdemokrat är orimligt att människor på en del håll i landet behöver ta ledigt en hel arbetsdag för att kunna köra fram och tillbaka till besiktningen eftersom öppettiderna är så korta och tillgängligheten på vissa håll så låg. ser vi att kostnaden har stigit på vissa håll. Bilbesiktningen är en viktig samhällsservice som ska finnas för alla medborgare i vårt land. I skrivelsen säger regeringen att den ojämna fördelningen av tillgänglighet till besiktning inte är oproblematisk, särskilt i ljuset av den generella prisökning som har skett sedan omregleringen genomfördes. Vi socialdemokrater kommer fortsatt att följa besiktningsmarknadens utveckling vad gäller tillgängligheten till besiktning, inte minst med fokus på geografisk tillgänglighet. När det gäller miljökontroller i besiktningen finns det majoritet i utskottet för ett tillkännagivande. Jag kan dock konstatera att regeringen redan har utrett effekterna av dagens miljökontroll och går vidare med att ge Transportstyrelsen ett uppdrag som syftar till att skapa förutsättningar för att skärpa miljökraven. Det finns en harmoniserad EU-reglering som ska införas, men det finns också möjlighet att göra vissa nationella tillämpningar. Infrastrukturministern har uttalat sig om att de studier och analyser som har gjorts inte är tillräckliga. Regeringen kommer därför att ge ett uppdrag till Transportstyrelsen som just handlar om att utveckla mätmetoderna och att fordon som inte uppfyller avgaskraven inte ska släppas igenom. Vi vill därför nu se över vad som krävs för att vi ska kunna skärpa miljökraven vid besiktning så att bilar med stora utsläpp av luftföroreningar hålls borta från vägarna. Vi socialdemokrater vill att hela landet ska leva, och vi prioriterar en modern, rättvis och hållbar transportpolitik som både bidrar till klimatomställningen och jämlikheten och stärker konkurrenskraften. I detta anförande instämde , , och (alla S). 271 (M): har den här regeringen suttit vid makten . Enligt min mening är det åtta förlorade år när det gäller både underhåll och skötsel av våra vägar. Det är en av de punkter i betänkandet som jag kommer att ta upp. Betänkandet handlar framför allt om fordon och om våra vägar. Det innehåller 2 tillkännagivanden och 70 reservationer. Ett område som regeringen inte har brytt sig om är något som var och en av oss kan se ute på våra vägar: Vägarna förfaller, och det gör att transporter till våra företag hotas. Våra jobb riskeras på grund av dessa dåliga vägar. Hur ofta får vi inte åka mellan stora gropar och hål på de mindre vägarna? Vi ser hur de större vägarna har fått hastighetssänkningar och minskad framkomlighet. Vi ser hur underhållet är så bristfälligt att de djupa dikena i vägen riskerar att orsaka både vattenplaning och svåra olyckor. Om ska fungera, om våra industrier ska fungera och om våra jobb ska finnas kvar måste vi fortsätta att växa och se till att hela landet kan växa. Vi kan inte fortsätta med denna undermåliga skötsel av vårt vägnät. Detta förstår alla, men tyvärr inte regeringen. I stället för att öka underhållet till våra vägar planerar just nu att inte ens ge de pengar som de har begärt för att klara dagens nivå. Ni hörde rätt, fru talman – dagens nivå! Man ger inte ens pengar för att klara den delen. Regeringen tänker nämligen använda de pengar som man sparar in på vägarna till ett olönsamt och ej efterfrågat höghastighetståg, vilket innebär att våra eftersatta vägar och järnvägar kommer att bli ännu sämre. Ja, ni hörde rätt: Vägarna och järnvägarna, som redan är dåliga, kommer att bli ännu sämre med den här regeringen. Regeringen tänker i stället bygga ett olönsamt höghastighetståg. Jag tror att alla som lyssnar och följer debatten förstår att om vi ska ha vägar måste vi också underhålla dem och se till att de fungerar. De enda som inte verkar förstå detta är regeringen. Trots tillkännagivanden om att man ska kunna köra både längre och tyngre fordon i har ingenting hänt. I stället jobbar regeringen med att göra det svårare och dyrare att transportera med lastbil. Vi har hört i tidigare inlägg hur regeringen successivt gör det svårare för lastbilar och försöker få över godset på järnväg eller båt. Skatten har höjts, och man har inte gjort någonting åt de olagliga transporterna, som får fortsätta att härja fritt på våra vägar. måste ha en regering som ser hela landet, som förstår företagens villkor och som ser till att förbättra konkurrenskraften. En sådan åtgärd är att kunna köra med både längre och tyngre fordon. Vi måste också ha en regering som inser att vi har skatter och avgifter som gör att folk varken har råd eller möjlighet att använda sina bilar och fordon längre. Men tyvärr är regeringen tondöv och sitter och fattar sina beslut om högre skatter långt bort från landsbygden och långt från de företag som behöver både bilar, lastbilar och fungerande vägar för att kunna vara verksamma. Alliansregeringen var med och startade försök med både längre och tyngre fordon, men efter det har regeringen inte gjort något, eller alldeles för lite, . Fokus har i stället varit på att minska lastbilarna och flytta till båt och järnväg, trots att alla vet att en transport på båt eller järnväg oftast eller alltid börjar och slutar med en lastbilstransport. Vi har försök i med längre lastbilar som ska ta två stora containrar från terminalen i till huvudlagret i . går dessa transporter på försök och dispens. Så har man hållit på för att den här regeringen inte har sett till att permanenta försöken. Den har inte accepterat att det är så vi faktiskt måste börja transportera vårt gods – på längre och tyngre lastbilar. I stället får det här företaget göra nya dispensansökningar utan att veta vad beslutet och resultatet blir. är en rätt för att kunna göra en utvärdering och konstatera om saker och ting fungerar eller inte. Men den här regeringen, fru talman, jobbar inte så snabbt. Man har hållit på så här , och har man inte lyckats lösa ut frågan. Vi vill också underlätta för landets tunga fordon, såsom lyftkranar och kranbilar, så att man ska slippa de byråkratiska bördor och det krångel man har när man ska flytta en kranbil till och från olika arbetsplatser och byggplatser i . Det måste självklart underlättas. Detta har påtalats länge från branschen. Tyvärr har regeringen inte gjort någonting här heller. Man har suttit på sina händer i . Under valrörelsen brukar ju alla vara ute och lova vitt och brett, men därefter har regeringen låst in sig på och låtit styra över investeringar i vägar och våra fordonsslag. ser vi resultatet. Alla kan åka ut och titta på vägarna och se hur det har sett ut . har regeringen med jobbat med att försöka få bort bensin- och dieselbilar och sagt att alla ska åka på el. har man struntat i att se till att vi har el så att det räcker. Hör och häpna, fru talman, man har till och med stängt av fossilfria kärnkraftverk och gjort oss beroende av ökad elimport. Alla har kunnat se detta på sina elräkningar . Trots att alla vet att vi kommer att behöva en fördubbling av vår elkraftsproduktion och vår elförbrukning till 2040 jämfört med har regeringen inte gjort nödvändiga planeringar och investeringar i landets elnät. Även om vi hade haft elen kan vi alltså inte få fram den till laddstolpen, för den infrastrukturen med ledningar finns inte. Våra industrier behöver mer el och säker el som finns i uttaget även när det inte blåser. Åtta förlorade år. Brist på el, brist på elnät. Man pratar om elektrifiering av fordonsparken, men man borde väl ha hunnit med någonting . Avsaknad av laddinfrastruktur. Avsaknad av tillräcklig kapacitet i nätet. Detta, fru talman, hindrar och motarbetar en snabb elektrifiering av fordonsparken. Och det är knappast oppositionens fel, som man alltid brukar skylla på när man inte har gjort det man skulle göra. Det stora problemet är att vi under har haft, och har, en handlingsförlamad regering som i stället för att lösa problem har suttit på sina händer. är ett stort och glesbefolkat land som behöver både fungerande vägar, rimliga bränsleskatter och en regering som tar tag i problem och verkligen löser dem. I stället har vi nu oerhört dåliga vägar, världens högsta dieselpriser och höga bensinskatter som till och med gör att folk inte har råd att åka till jobbet längre. Det värsta av allt, fru talman, är att den här regeringen tänker låta vägarna och järnvägarna bli ännu sämre. Och man har inga planer på att sänka de höga bränsleskatterna. kan byta ut den här regeringen . Låt oss verkligen göra det! En annan självklar fråga är de bilar och fordon som av kriminella och biltjuvar dumpas i naturen. Självklart ska vi kunna flytta bort dem från den mark vars ägare blivit drabbad av detta. Men har detta problem fortfarande inte lösts. Bilarna som dumpas hos många av landets markägare blir stående kvar i en konflikt om vem som ska göra vad. Man bollar ansvaret mellan , polisen och kommunen. Ingen vill ta på sig huvudansvaret. Men lös detta! Det hade varit rimligt att man faktiskt hunnit med det på . I andra länder har det länge pågått försök med självkörande bilar. Också fordonstillverkare vill självklart kunna pröva detta fullt ut. Även här har dock regeringen släpat benen efter sig och inte fått fram det tydliga regelverk som skulle underlätta för självkörande fordon. Allting går så trögt, och regeringen är inte pådrivande. Makten är det viktigaste, inte att regera landet och se till att det fungerar. behöver också lösa situationen och underlätta för alla de lyftkranar och tunga lastbilar som krävs vid byggen. är handläggningstiderna för dispenser alldeles för långa och reglerna alldeles för byråkratiska att följa. Hur många samtal har vi inte haft med de aktörerna? vill också se ett förenklat och bättre regelverk runt våra kulturfordon. I finns det många som med egen ekonomi och eget hårt arbete gör en jätteinsats för att bevara, reparera och ta hand om våra gamla veteranfordon. Dessa personer är värda ett mycket bättre bemötande från landets myndigheter och verk. Deras insats för det rullande kulturarvet är ovärderlig. Hur myndigheter aktivt kan försöka skrota och förstöra värdefulla veteranbilar som hämtas och importeras till är helt ofattbart. Regelverk och praxis måste ses över så att ingen entusiast ska behöva genomgå den behandling som dessa importörer drabbades av. Återigen satt regeringen på sina händer och fanns inte i debatten. Man hade inga planer på att ingripa. och ingenting har hänt, och man har tänkt köra värdefulla entusiastbilar till skroten. Detta sker i Socialdemokraternas . Vi vill underlätta importen, se över regelverket, minska avgifterna och underlätta regelverket för veteranbilsträffar. Vi vill ta vara på vårt rullande kulturarv och se till det kan fortsätta leva. Det kan det göra med större möjligheter efter . En annan fråga som måste lösas är att underlätta för uppsättning av skyltar utmed våra vägar. Att ha ett regelverk som tvingar en att ställa ut stora lastbilstrailrar eller åkfordon för att kunna kringgå systemet är helt orimligt. Vi behöver självklart se över regelverket för att underlätta för annonsering utmed våra vägar. och ingenting har hänt.