prot · H90962 · 2022-02-01 00:00:00 — Regeringen kan ju inte bara säga nej, nej, nej, utan det måste komma några förslag som kan visa att man faktiskt regerar och har någonting att komma med när det gäller jordbruket. Regeringen och statsrådet kan inte bara säga att man för resonemang, gör analyser och sysslar med kunskapsinhämtning. När får vi ett svar från regeringen och statsrådet om vad som kommer att ske? 72 (SD): Jag vill tacka ministern för att hon är här och lyssnar på våra angelägna frågor. Jag vill också tacka från , som skrev den här viktiga interpellationen, och från , som tog initiativ till att miljö- och jordbruksutskottet ska diskutera den här frågan med regeringen, och . Som vi har hört här tidigare ökar priserna på jordbrukets insatsmedel och det har delvis indirekt att göra med pandemin, men delvis har det också att göra med politiska beslut. Det handlar om politiska beslut i andra EU-länder. Det handlar om svenska beslut. Det handlar om EU-anpassningar som indirekt får effekter i på grund av felaktig politik i EU. Det handlar också om helt äktsvenska politiska beslut. Resultatet är en kris för jordbruket. Det är en kris där gårdar har börjat läggas ned, och det kommer att bli många fler nedlagda gårdar om ingenting görs. Det är en kris där den så viktiga framtidstron riskerar att eroderas, en framtidstro som är så viktig för investeringar och för att rekrytera unga lantbrukare till näringen. Den är också viktig för att utveckla jordbrukets hållbarhet. Givetvis måste de politiska partier som inte såg det ena eller det andra komma lära sig sin läxa om verkligheten. Det handlar om EU, elförsörjning, beredskap och jordbrukets lönsamhet. Det är viktigt, men det hjälper inte jordbruket här och . Det är en hemläxa som andra partier får fundera på i lugn och ro. Här och behövs konkreta åtgärder för att underlätta för jordbruket, och det är bråttom. Om regeringen inte gör detta nu kastar man bort mycket av de goda förutsättningar som finns inom jordbruket att växa och att minska miljöavtryck och klimatavtryck. Det ter sig som ett vägskäl, tycker jag. Antingen går vi framåt, och världens bästa jordbruk blir ännu bättre och större, eller så går vi bakåt, och jordbruket krymper, tappar fart och kommer in i en förtvinande, negativ spiral. Jag hoppas nu på ett konkret löfte från ministern om hjälp specifikt riktad till jordbruket. Jag hoppas också på att regeringen är mer vidsynt än ministerns partikamrater var i utskottet , där de avslog och initiativ att minska reduktionsplikten, så att dieselpriset skulle bli lägre vid pump. Det handlade om att minska den tvingande inblandningen av till största delen importerade biodrivmedel. Det skulle betyda direkt till jordbruket. Det skulle ge de svenska åkerierna en mer rättvis konkurrenssituation, och det skulle underlätta för skogsbruket. Det skulle göra det lättare att leva på landsbygden för många. Kan ministern lova dessa två saker: specifik hjälp till jordbruket nu och en minskning av reduktionsplikten för diesel? 73 Statsrådet (S): Tack, mina herrar, för alla inspelen! Vi har ju haft den här diskussionen förut. Ingen ska tro att regeringen inte ser allvaret i situationen för jordbruket. Ingen ska heller tro att regeringen sitter på händerna. Under min som minister ringde jag upp Lantbrukarnas Riksförbunds ordförande och hade ett möte, där han för mig presenterade kostnadsutvecklingen som den såg ut . Vi insåg gemensamt att vi också måste ta fram intäktssidan, eller i alla fall var det ett önskemål från min sida. Precis som en av ledamöterna sa var kostnadsutvecklingen då på dryga 4 miljarder. visar man i stället en kostnadsutveckling på 5 miljarder. Det är svårt att bara sätta upp fingret i luften om man inte kan se om det är något mer som har hänt. Har avräkningspriset höjts? Är det andra saker som har bidragit till att kostnads- och intäktsutveckling har mötts, men inte tillräckligt? Detta ska vi nu få presenterat . får vi sektorsanalysen , och ni som sitter i miljö- och jordbruksutskottet får den direkt presenterad där. Då vill jag ändå be er att förstå att det inte går att komma med löften här och . Man måste utreda hur det ser ut. Man kan inte strunta i att göra analysen. Jag vill säga några saker till. Behövs det åtgärder ska de självklart vara enkla och effektiva. Det måste fungera här och . Det är helt rätt. Jag vill ta upp några saker till som har sagts i debatten. Naturligtvis måste vi se en ökad biodrivmedelsproduktion i . Vi kan ju inte vara beroende av , för då styr vi inte över insatsvarornas utveckling. Där gör regeringen satsningar både på biodrivmedel och i Klimatklivet på biogas. De utökas till . Detta är enormt viktigt för jordbruket. Vi ser ju att det inte ser nattsvart ut överallt, även om det är så på många ställen. Där man har gjort en omställning och inte har detta behov av insatsvaror ser det inte likadant ut. Men på många ställen är det, precis som ledamöterna beskriver, en otroligt tuff situation, vilket vi är väl medvetna om. Låt mig ändå lyfta fram något om svenskt jordbruk som är positivt. Vi ser mer svensk mat säljas i matvaruaffärerna, vilket är enormt positivt. Om man väljer svenskt och köper en kasse för går till bonden. Om man väljer att bara handla som vanligt är det som går till bonden. Fler borde alltså uppmanas att handla svenskt. Vi ser exporten av jordbruksprodukter öka, vilket också är positivt. Vi ser alltså positiva saker, men vi ser också den situation som är här och . kommer att för flera här inne presentera sin sektorsanalys. Då får även jag del av den. Hur såg det ut , och vad är prognosen ? Det är ett underlag som jag tycker att vi alla behöver. 74 (C): har ju varit högst delaktigt i flera processer som ligger till grund för både den strategiska planen och övergångsåret när det handlar om landsbygdsprogrammet. Utan vår insats hade förutsättningarna antagligen sett annorlunda ut. Det är väl att det analyseras och att man inväntar en rapport. Men hur ser den fortsatta planeringen ut? Hur ser planeringen för fredag och de kommande veckorna ut – när återkommer regeringen med förslag om hur man ska tackla situationen och drar slutsatser utifrån vad som kommer att presenteras? Jag utgår från att också regeringen kan känna in hur förutsättningarna drastiskt har försämrats och hur hårt detta slår mot enskilda näringsidkare, som fortsatt ska ta beslut inför vårbruk och planerad verksamhet på djurhållningssidan. De har ännu inte kunnat få tag i gödningsmedel på grund av att priserna har skjutit i höjden så oerhört. Bland annat har det att göra med att rysk gas har blivit dyrare eller mindre åtkomlig. Detta påverkar produktionen, och det är också en säkerhetspolitisk koppling som finns där. Det är ett beroende, som ministern är inne på, som tvingar oss att förhålla oss till hur insatsvaror från andra länder påverkar svenska förutsättningar för produktion. Låt mig säga några ord om ståndpunkt när det gäller reduktionsplikten. Vi står bakom reduktionsplikten. Det är ett viktigt styrmedel när det gäller att ställa om och nå hållbarhet och minskade klimatutsläpp. Vi behöver göra detta. Det handlar inte i detta läge om att skära ned reduktionsplikten. Däremot handlar det om att skattebefria den inblandning som är i varje liter. Det ger en enorm effekt, inte minst långsiktigt. Varje deciliter som blandas in av förnybart, helst producerat i , stärker inte bara den inhemska ekonomin. Det gör också att det blir miljövänligare. Med en skattebefrielse, som har föreslagit skulle kunna gälla från , blir det en enorm effekt när det gäller priset vid pump. Detta tillsammans med en fördubblad dieselnedsättning gör att förutsättningarna snabbt kan förbättras och att man kan möta kostnadsutvecklingen. Det är oerhört viktigt vilka signaler regeringen skickar till svenskt jordbruk. Det finns paralleller till andra sektorer. Jag har jobbat en del med försvarspolitik, och ibland funderar jag. Ska det behöva gå så långt att vi tappar förmåga på hemmaplan innan vi inser hur krisen ser ut och hur allvarligt det är och innan vi vidtar åtgärder? Jag ser stora risker – att vi är i ett läge där det inte kommer att vidtas åtgärder från regeringens sida, att man fortsätter att analysera och köpa sig tid och att detta faktiskt får oerhört stora konsekvenser för svensk produktion det här året, helt i strid med den målsättning som vi är överens om inom ramen för livsmedelsstrategin. Det är alltså väldigt angeläget att regeringen och landsbygdsministern omgående återkommer, efter torsdagens presentation, med förslag till konkreta åtgärder. 75 (C): Jag tackar för svaret från statsrådet. Enligt beräkningar från LRF som vi har sett är det väldigt tydligt att vi rör oss uppåt i kostnadsbilden. Det är 5,7 miljarder i den senaste beräkningen, och det har stigit rätt snabbt . Man säger att det är en försämrad lönsamhetskalkyl med i storleksordningen 1 miljard 2021 och att det kommer att vara ytterligare 1 miljard 2022. Detta kommer nog statsrådet att se . Eller det är kanske ännu kraftfullare fall när det gäller lönsamheten. Vi vet också att det är rätt många grenar i jordbruksnäringen som inte får någon kompensation på marknaden över huvud taget. Grisnäringen är en sådan. Äggnäringen tror jag också är i precis det läget. Jag ska ge ett praktiskt exempel för att visa hur svårt detta kan vara. Jag kan berätta om en genomsnittlig gotländsk gård – det är ett verkligt fall – där de har och 500 nötdjur. De omsätter 5 miljoner. I förhållande till de 5 miljonerna får de en kostnadsökning på 750 000. Det är alltså av omsättningen, rakt upp och ned, på ett bräde, när det gäller de fyra faktorerna. Detta slår otroligt fort. Det svar som statsrådet gav var att det ska vara enkla och effektiva insatser. Jo, det är korrekt. Men jag saknar verkligen en sak: Det ska vara snabba insatser. Det är nästan det viktigaste – att det går snabbt. Därför måste regeringen återkomma fort. Jag ser också att vi måste återkomma med insatser som gör att vi klarar svensk konkurrenskraft i livsmedelsnäringen men också klimatomställningen. Det kan inte vara tal om att vi ska sänka reduktionsplikten. Tar man bort reduktionsplikten går man egentligen ifrån klimatlagen, och det kan aldrig vara någon lösning. 76 (KD): Tack, statsrådet, för svar! Vi antog en livsmedelsstrategi – det har vi pratat om ganska – . Det var viktigt att vi antog den och att vi var politiskt överens, för den talar mycket om att vi ska ha ett konkurrenskraftigt jordbruk, att lönsamheten ska öka och att vi ska öka livsmedelsberedskapen i landet. Om man ser på resultatet av den livsmedelsstrategi som vi antog 2017 märker man att det faktiskt är precis tvärtom. Med det som händer nu kommer takten att öka. Det är vi kanske överens om. Jag gläder mig ändå över att statsrådet säger att man tar till sig det vi nu har sagt och att ministern tar till sig det som sägs . Jag tror att det nu är otroligt viktigt att vi ser att regeringen tar tag i detta på största allvar. På tal om livsmedelsstrategin – jag har sagt detta förut – har jag mött många jordbrukare runt om i landet. har ingen sagt till mig: ! Livsmedelsstrategin som ni antog var bra. Vad mycket nytta jag ser av den hemma på min gård! Jag har inte hört en enda säga det. Och det är vi antog strategin. Min fråga till ministern är: Vad säger ministern när hon möter bönder och får samma fråga? 77 (SD): Tack, ministern, för svaret! Låt oss vänta till ! Det kanske är rätt. Tajmningen för denna interpellation är kanske inte optimal, eller så är den helt optimal. är det ju tydligt vad vi förväntar oss av regeringen. Vi förväntar oss ett aktivt agerande. Jag tror att ministern får förbereda sig för aktion, för det finns indikationer vad gäller intäkter för lantbruket, huruvida de har ökat eller inte. Ska man generalisera kanske man kan säga att spannmålspriserna har gått upp ganska bra och mjölkpriserna lite grann, och när det gäller kött är det sämre. Det finns alltså indikationer på att prisuppgången inte möter kostnadsuppgången. Ministern får alltså förbereda sig. Vi har pratat om biodrivmedelsinblandning. Man för nu en politik, för klimatets skull, där biodrivmedelsinblandning leder till nedläggning av gårdar – så är det just i den här situationen. Det kan då inte vara en god klimatåtgärd. Det betyder ju minskad livsmedelsproduktion i . Eftersom svensk livsmedelsproduktion är bland de bästa i världen vad gäller klimatbelastning betyder en minskad livsmedelsproduktion en ökad klimatbelastning. Det blir ju mer import. Vi vill inte äta mindre. Satsningar på klimatet via reduktionsplikt och andra klimatkrav på jordbruket leder alltså till ökade klimatgasutsläpp i den här situationen. Det behöver väl inte sägas att det också leder till en minskad säkerhet i kris och försämrade möjligheter att leva på landsbygden. Sänka jordbrukets klimatpåverkan kan vi göra senare, förutsatt att vi har livskraftiga näringar kvar. Vi kan följa det vi har åtagit oss i EU – det räcker. Vi behöver inte alltid vara bäst i klassen. 78 Statsrådet (S): Jag skulle bara vilja påminna ledamoten om att svenskt jordbruk självt har som mål att vara fossilfritt 2030. Jag och regeringen tycker naturligtvis att vi borde stödja det på många sätt när branschen själv säger att det är modellen framåt. Remissvaren på utredningen om ett fossilfritt jordbruk kommer också , så händer det massor. Jag tror att ledamöterna precis som jag förstår att det också är bra att ha med sig sektorsanalys, som är en del i analysen. Jag vill också berätta för ledamöterna att LRF:s analys kom . Det är alltså inte så att vi sitter på händerna. Det hoppas jag inte att någon tror att vi gör. Vi är fullständigt medvetna om vad som sker. Men vi vet också att vi ville se både kostnads- och intäktsläget, och presenterade LRF sin analys. Jag sa det innan: Vi köper mer svenskt. Det är positiva saker och ingår också i livsmedelsstrategin. Jag vet inte heller om många bönder pratar om livsmedelsstrategin, men jag tror att alla tycker att det är bra när till exempel avräkningspriset på mjölk ökar och att det blir en kedja. Jag tror att det är kedjan som är styrkan i livsmedelsstrategin, och jag hoppas att den nya gemensamma jordbrukspolitiken och den strategiska plan som vi har tagit fram också ska hjälpa till så att den helt enkelt får mer fart. Som ledamöterna kanske vet har också fått i uppgift att göra en kontrollstation för reduktionsplikten för att analysera om vi ligger rätt och hur det ser ut för både företag och medborgare. Den uppgiften har de just . Det är självklart att vi ska ställa om. Vi ska ha en klimatomställning, och vi ska ha den här och . Vi ska se till att den fungerar också på lands‑ och glesbygd, och vi ska se till att den fungerar i jordbruket där målet är ett fossilfritt jordbruk 2030. Det är inte bort. Den omställningen måste vi stötta, och det gör vi med till exempel biogassatsningen, det som finns i Klimatklivet och annat. Skattebefrielsen vill jag ändå nämna. Det är någonting som vi jobbar med, och regeringen skickar snart in en ansökan om fortsatt skattebefrielse för rena biodrivmedel till EU. I händelse av att EU skulle avslå den ansökan har vi också remitterat en promemoria om att rena biodrivmedel ska kunna ingå i reduktionsplikten. Vår förhoppning är naturligtvis att vi kan ha den dialogen med EU och att man fortsätter att säga ja till den skattebefrielsen. Där är jag och helt överens, som vi har varit om ganska många saker , dock förstås inte om allt. 79 (C): Det är alldeles nödvändigt att regeringen lämnar in en ansökan eller ser till att skattebefrielsen förlängs när det handlar om höginblandade förnybara bränslen. Annars gör det en skattehöjning på 2 miljarder, vilket skulle få oerhört stora och allvarliga konsekvenser för både fortsatt efterfrågan och investeringar. Investerare står ju nu och planerar och projekterar för att investera i förnybara bränslen i . De här signalerna är oerhört viktiga, men vi talar också om att regeringen bör ta initiativ till att skattebefria låginblandning av förnybara bränslen. Det är ändå av en liter som är förnybart, och det ser vi effekterna av nu när kostnaderna sticker iväg. En sådan skattebefrielse skulle motsvara och per liter , vilket är oerhört viktiga effekter i ett läge där också den förnybara delen ska öka . Det ger även drivkrafter för jordbrukare och skogsägare att fortsätta att investera och kunna göra investeringar som ställer om. Jag besökte en jordbrukare, en mjölkbonde, i . De har byggt solceller, de har en flispanna, de tar vara på energin och de bygger vindkraftsparker. Men trots de stora investeringarna i förnybar energi nämner även denna företagare att marginalerna just nu är på fel sida. Just nu behövs det tydliga åtgärdsprogram även från statens sida som balanserar de höga kostnaderna. Jag hörde fortfarande inget svar på hur regeringens arbete ser ut när det gäller att återkomma med förslag som är skarpa, som ger effekt i närtid och som också ger en signal till jordbrukare om att fortsätta att satsa. 80 Statsrådet (S): Tack till alla ledamöter för ert stora engagemang, som jag delar! Svenska bönder levererar inte bara den goda maten, utan de ser också till att vi har en landsbygdsutveckling och skapar nya gröna jobb. Det här är otroligt viktiga företag som behövs för att landsbygden och hela samhället ska fungera. Processen framåt är den att vi får analysen . Vi måste naturligtvis titta på den och se vad den säger. Regeringen är inte omedveten om hur det ser ut för många bönder just , och efter torsdag får vi väl ha en fortsatt diskussion. Som ledamöterna säger är det en pressad situation. Regeringen vill, som många av ledamöterna i den här kammaren, se en ökad livsmedelsproduktion. Vi hade en diskussion om säkerhetsläget när jag var hos miljö‑ och jordbruksutskottet, något som flera har nämnt. Vi vill naturligtvis se en ökad produktion både när det gäller totalförsvaret och i den livsmedelsstrategi som vi har. Vi vill också se en ökad export, och vi vill se fler handla de goda produkter som jordbruket och bönderna ser till att vi har i våra hyllor. Med detta, fru talman, tackar jag så mycket för ! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2021/22:213 om en godtagbar postservice 81 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att agera för att boende i utsatta områden ska få en god postservice. är den myndighet som är utsedd av regeringen att ha tillsyn över efterlevnaden av postlagen och av de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen, vilket jag också svarade på hans tidigare fråga om samma ämne. Regeringen verkar alltså på postområdet genom den utsedda myndigheten, precis som regeringen verkar genom myndigheterna på andra politikområden. Det är tillsynsmyndighetens uppgift att granska att Postnord lever upp till de krav som reglerna på postområdet ställer. får meddela de förelägganden som behövs för att postlagen, föreskrifter eller tillståndsvillkor som meddelats med stöd av lagen ska följas. Föreläggandet får förenas med vite. Jag har fullt förtroende för Post- och tillsyn på postområdet och fortsätter att följa frågan noggrant. När det gäller ett bolags kommunikation och information till sina kunder brukar det generellt räknas som bolagets operativa verksamhet. Postnord är ett aktiebolag med svenska och danska staten som ägare och lyder likt privatägda aktiebolag under aktiebolagslagen. I aktiebolagslagen finns en uppdelning av ansvar mellan ägare, styrelse och ledning. Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. 82 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det här med post är viktigt. är det faktiskt livsviktigt att posten kommer fram, eftersom det kan finnas försändelser som innehåller utrustning som en människa behöver för livsuppehållande vård i hemmet. I det fall som jag hänvisade till när jag skrev frågan och senare interpellationen handlar det om en tv. Det är kanske inte så livsviktigt om den kommer fram eller inte. Men det är principen vi pratar om. Vad som hände var att Postnord sa att de inte kör in i dessa utsatta områden av arbetsmiljöskäl för personalen. Jag har i och för sig förståelse för att man värnar om sin personal så att den inte utsätts för fara. Men i andra änden finns en kund som förväntar sig att det paket denne väntar på kommer fram. Då måste Postnord, och även andra aktörer, säkerställa att paketet verkligen kommer fram. Men när man inte ens meddelar att paketet ligger för avhämtning kan ju inte kunden veta. Likadant är det för paket som innehåller utrustning för livsuppehållande åtgärder vid hemvård. Då blir det än besvärligare om paketet inte kommer fram till den kund som väntar på det. ligger inte juridik på statsrådets bord, utan det är en annan minister som har det området. Men ni måste ha en internkommunikation så att ni kan säkerställa att en sådan viktig funktion som posten trots allt är fungerar och viktiga försändelser kommer fram. Så långt tillbaka som vi kan minnas har posten varit en viktig del av vårt samhälle. Det var till och med så att kungen skickade ut folk till häst för att få posten att nå fram. Det måste fungera så även i vårt moderna samhälle. Jag är inte riktigt nöjd med svaret jag har fått eftersom det har varit lite luddigt i kanterna. Jag förstår inte riktigt hur statsrådet anser att man ska lösa problemet. Det finns ett antal områden i som är så kallat utsatta områden. De allra flesta som bor där är vanliga hederliga människor. De har bara oturen att bo i ett område som andra har tagit till sig som sitt område. I dessa områden måste ändå samhällets funktioner fungera hela vägen ut. Det gäller polis, räddningstjänst, ambulans och så vidare. Men för statsrådets del är det viktigt att posten kommer fram så att de som bor i dessa områden får vad de ska ha. Jag ser fram emot ett svar från statsrådet i frågan. 83 Statsrådet (S): Det är viktigt för regeringen – och jag hör att det också är viktigt för interpellanten – att det finns en posttjänst av god kvalitet i hela landet. Där är vi helt ense. Posten ska fungera överallt. Det ska finnas en posttjänst i hela landet, och alla ska kunna ta emot sina brev och få postförsändelser på så sätt som det definieras , det vill säga samhällsomfattande. Det sätt som regeringen styr verksamheter på, inte bara på det här området utan på alla områden, är via myndigheter. Där är den myndighet som är utsedd av regeringen att utöva tillsyn och kontrollera efterlevnaden av postlagen och de föreskrifter och tillstånd som meddelas med stöd av lagen. Det är viktigt att komma ihåg att i de fall det finns arbetsmiljöproblem vid utdelning för personalen – det kan vara i utsatta områden eller i andra områden – måste olika samhällsfunktioner samarbeta. Det sker redan i vårt samhälle. Det kan vara polisen som hjälper till i ett ärende eller andra samhällsfunktioner som samarbetar. Jag var lite nyfiken på hur det var . Det område som togs upp i frågan var i . november–januari var det inte nämnvärt många klagomål till om att posten inte skulle ha kommit fram. Jag instämmer inte i bilden att posten inte fungerar. –var det faktiskt inte ett enda klagomål som hade kommit till angående det postområdet. Sedan ska jag i rättvisans namn säga att det inte är alla som uppger sitt postnummer när de framför klagomål. Men när det finns ett klagomål att framföra för ett område tenderar man att uppge detta nummer. Brev delas ut i det aktuella området, och det exempel som har föranlett interpellantens fråga var en tv som inte hade körts fram till ett hushåll. Ett sådant paket kan inte rimligtvis alltid anses omfattas av den samhällsomfattande posttjänsten. Och det verkar vi också vara överens om. Vi är också överens om att det är klart att posten ska fungera i hela landet. Jag tycker att den gör det, och jag har gott förtroende för som följer upp hur posten och andra bolag som levererar paket agerar på området. 84 (SD):