prot · H90968 · 2022-02-17 00:00:00 — Jag tycker att det också är värt att prata om motstånd till modersmålsundervisning. Att lära sig språk är en process som avgörs av mängden ord man kan. Om man kan flera ord på sitt modersmål har man också bättre förutsättningar att lära sig sitt andraspråk snabbare och mer avancerat. Om man kan utvecklas i sitt modersmål kan man alltså utvecklas också i sitt andraspråk. Detta är med forskning belagt. Men och är i vanlig ordning helt immuna mot vad vetenskapen säger om hur språkutveckling går till och framhärdar i uppfattningen att modersmålsundervisningen borde avskaffas. Jag vill fråga : Hur kan det komma sig att ni inte lyssnar på forskningen när det gäller modersmålsundervisningen? 111 (SD) replik: och lyssnar på hur det är i verkligheten och även på forskningen. Jag tycker att det är tråkigt att ledamoten inte lyssnar på hur det är i verkligheten. Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper När det gäller verkligheten i detta fallet kan man resa över och komma till ett land som heter . Där gjorde man för en jättestor undersökning i hela landet – man kollade över alla – för att se om man skulle fortsätta med modersmålsundervisning likt det sätt som vi har i . Man konstaterade att det inte fanns någon skillnad. Det gick varken bättre eller sämre för de elever som hade den så kallade frivilliga modersmålsundervisningen, som vi också har i . I amt efter amt tog man sedan bort det, och det är nu borttaget i hela , baserat på hur det fungerar i verkligheten. 112 (C): Vi får se hur högt betyg den här debatten får av elever och lärare när vi är klara. Det är positivt att vi nu närmar oss en ny betygssättning i det svenska skolsystemet. Kritiken mot det existerande betygssystemet har varit tydlig, ihållande och konkret. tar vi ett bra steg framåt, tycker jag. Det löser dock verkligen inte allt. Betygsstressen kommer att finnas kvar. Det finns fortfarande en del hinder för att få det perfekt. Det har också gång på gång gjorts många ändringar av betygssystemet . Det i sig är ett hinder för att det ska fungera bra. Det behövs lite mer stabilitet. Jag hoppas att vi snart kan få det. Jag är glad över det samarbete vi har haft i den parlamentariska kommittén. Flera av oss som är med i diskussionen här är med i den. Vi hade bra diskussioner där också. Vad heter då detta betänkande som vi har kommit fram till? Det heter Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper. Det är ju en fantastiskt bra ingång för ett betygssystem att det ska spegla elevers kunskaper. Som det står i betänkandet innebär den nya principen ”att läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till betygskriterierna och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper”. Det är bra. Det är jättebra. Fast det är inte riktigt sant. Det gäller nämligen bara de elever som klarar sig bra i skolan. Det är det vi ska besluta om . Ligger man i vissa delar på C men i en aspekt på E kan man nu få ett D. Det är jättebra. Kunskaperna vägs ihop, och läraren gör en sammantagen bedömning så att det inte bara är det som man är sämst på som avgör betyget. Det är extremt rimligt. Det är så vi värderas i arbetslivet och förhoppningsvis också i privatlivet. Vi ses som helheter, och det finns en förståelse för att man kan vara bra även om man inte är bra på allt. Men för dem som har det svårt i skolan är det inte på det sättet. Ligger man i vissa delar på D men i en aspekt under E får man ett F. Den enda aspekten som ska räknas är då den som ligger under E. Man kanske når betygskriterierna i allt förutom en aspekt. Men man blir inte godkänd. Där klasskamraterna blir bedömda utifrån sina samlade prestationer bedöms man själv utifrån den sämsta prestationen. Det är en helt orimlig princip. Med det förslag som ligger på bordet lagstadgar vi att de som klarar sig väl i skolan ska bedömas utifrån andra kriterier än de som har det svårt. Att betygen blir olika är självklart. Att kriterierna är olika är orimligt. Men det är det som det ska beslutas om här . Vi försökte komma fram till något annat. Men vi kunde konstatera att det inte fanns stöd för det. Detta måste hanteras . Vi vill än en gång uppmana regeringen att sätta igång det arbete de har gett oss löfte om när det gäller denna fråga. Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Syftet med betyg ska inte vara att utesluta elever från utbildning. Det ska vara att ge utbildningssystemet bättre verktyg för att bidra till elevens lärande. Här har ännu inte landat helt rätt, kan jag konstatera. Trots förbättringar innebär betygssystemet och förslaget inte att elevernas kunskaper ska speglas bäst möjligt. En del av syftet är fortfarande att hålla elever borta från vidare utbildningssteg. Det kan låta märkligt, men så är det. Vi håller fast vid den hårda godkändgränsen. Den innebär att en elev som inte når upp till en viss miniminivå i alla delar av alla ämnen inte får komma in på nästa utbildningssteg. Eleven kan vara bra på det mesta, men det räcker inte om det är en liten punkt den inte klarar. Klarar du inte varenda del när det gäller de betygskriterier som finns i svenska kommer du inte vidare. Det är då helt oväsentligt om du är bra på alla andra delar av ämnet svenska eller om du är bra på matte eller vad det är. Du kommer att få icke-godkänt ändå. Låt mig vara tydlig. Det kan absolut finnas kunskaper som är absolut nödvändiga för att man ska bli godkänd. Man måste till exempel sannolikt kunna alla delar av elsäkerhet om man ska vara elektriker. Det låter som en typiskt bra grej att kunna fullt ut – man ska liksom inte vara lite halvkass. Men då handlar det om att det är väldigt genomtänkt att just den kunskapen är absolut nödvändig för ett specifikt yrke. Så är det när det gäller väldigt få av betygskriterierna. I de flesta fall skulle man kunna göra en sammantagen bedömning – det gäller då den elev som ligger runt ett A, den som ligger runt ett C och den som ligger runt ett E. Men gör vi skillnad på de eleverna. Det är inte rimligt. Med det vill jag, fru talman, gärna yrka bifall till vår reservation 2. 113 (V): Som det har konstaterats tidigare från talarstolen handlar dagens debatt bland annat om införandet av ämnesbetyg i stället för kursbetyg. Regeringen har föreslagit en rad ändringar i skollagen som syftar till att betygsättningen ska spegla elevernas kunskap bättre och främja elevernas kunskapsutveckling. Jag kan med glädje säga att jag har varit med i arbetet i den politiska referensgruppen, och jag är mycket glad över att förslagen äntligen kommer fram. Det som föreslås är att ämnesbetyg ska ges i stället för kursbetyg när det gäller gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska det enligt förslaget inte längre utformas kurser på samma sätt som . Utbildningen inom varje ämne ska i stället ges i form av en eller flera nivåer. Betyg ska sättas i ett ämne efter varje avslutad nivå. En ny princip för betygsättning införs också. Det innebär att läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevernas kunskaper i förhållande till betygskriterierna och sätta det betyg som bäst motsvarar elevernas kunskaper. Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper delades gymnasiets ämnen upp i kurser. I stället för ett samlat betyg per ämne ges ett betyg för varje kurs. Detta har fått väldigt negativa konsekvenser. De många betygsättningstillfällena fragmentiserar lärandet och motverkar en holistisk kunskapssyn. Hur kan jag sammanfatta dessa kanske lite svåra akademiska begrepp? Jo, det betyder i princip att strävandet efter djup kunskap och progression i lärandet har försvårats. Oavsett en elevs kunskapsutveckling riskerar ett lågt betyg i en tidig kurs att hänga med eleven resten av gymnasietiden, kanske till och med resten av livet. Detta har resulterat i att många vill läsa upp betyg inom den kommunala vuxenutbildningen. Det innebär i många fall ett slöseri med tid och resurser både för den enskilde och för utbildningsväsendet. Att det numera dessutom knappt går att komma in på komvux för att höja sina betyg uppfattar många som en stor orättvisa, vilket instämmer i. De många kursbetygen utgör också en stressfaktor för eleverna. Det gäller att redan tidigt under gymnasiet prestera på toppen av sin förmåga, eftersom ett tidigt kursbetyg inte kan höjas oavsett hur mycket en elev utvecklas . Enligt flera undersökningar uppger många elever, speciellt på högskoleförberedande program, att de har en hög arbetsbelastning och upplever så mycket stress att de har övervägt att hoppa av gymnasiet. Och elever som är skoltrötta eller som har haft svårigheter i skolan riskerar att straffas ut . Den täta betygsättningen är också en stressfaktor för lärarna. I av lärarbrist som i mångt och mycket handlar om arbetsmiljöproblem är det vårt ansvar att förbättra arbetsmiljön för lärarna för att behålla de lärare vi har och för att locka fler till yrket. Det är med andra ord tydligt att återinförandet av ämnesbetyg i gymnasiet kommer att vara en viktig del av lösningen på flera av de problem som gymnasieskolan står inför . har föreslagit införandet av ämnesbetyg. Vi är därför mycket glada åt att regeringen till slut tillsatte utredningen och att vi har en bred samsyn om förslaget. När man pratar om betyg går det inte att komma ifrån ett av de huvudproblem som vi har . Marknadiseringen är en av anledningarna till att skolan blir allt mindre likvärdig och jämlik. Vinstdrivande fristående skolkoncerner etablerar sig där de har de bästa marknadsutsikterna, med andra ord ofta i områden där befolkningen har hög utbildning och goda inkomster. Dessutom har dessa skolor ett starkt intresse av att driva upp elevernas betyg med förhoppningen om att locka till sig fler kunder eller elever, som vi normala människor kallar dem, vilket leder till betygsinflation och ökad segregation. Tyvärr har detta också lett till att kommunala skolor har tvingats in i det systemet på grund av en konkurrenshets. Nyfikenhet och lust att lära måste vara viktigare än betygshets. Vi måste därför stoppa betygsinflationen genom att attackera roten till problematiken, och det är marknadsskolan. Detta har också lett till att man har fått en olycklig insnävning av synen på skolans uppdrag. Måluppfyllelse har blivit liktydigt med kunskapsresultat på nationella och internationella prov och enbart betyg. Skolans uppdrag, så som det formuleras i skollagen och skolans läroplaner, är betydligt mer omfattande och har högre ambitioner. hävdar att skolans uppdrag som helhet ska stärkas. Det gäller särskilt skollagens krav på utveckling av livslång lust att lära, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiska värderingar samt utveckling av eleverna till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Att vi inte vill ha betygshets och att vi vill motverka den betygsinflation som marknadsskolan har orsakat betyder inte att elevernas kunskapsutveckling inte ska följas upp – tvärtom. Elevernas kunskapsutveckling behöver följas upp från tidiga åldrar. Därefter ska det vara ett kontinuerligt inslag i skolans arbete. Det är endast genom tidig uppföljning som tidiga insatser blir möjliga. En tydlig och likvärdig uppföljning i tidig ålder är bättre än tidiga betyg. Det finns ingenting som talar för att betyg i tidiga åldrar har en positiv effekt på inlärningen. Det har konstaterats tidigare när vi har debatterat bland annat betyg från årskurs 4. tillsammans med hela professionen och samtliga remissinstanser var emot förslaget. Men tyvärr hade vi en majoritet i som röstade för. Sammanfattningsvis, fru talman, vill ha en ämnesutformad gymnasieskola med ämnesbetyg i stället för kursbetyg. Det måste finnas möjligheter för elever att examineras utifrån läsår och kunskapsutveckling i stället för det betygssystem vi har . måste ämnesinnehållet vara så pass tydligt att eleverna kan följa sin kunskapsutveckling kontinuerligt. Sedan måste vi också ta tag i den svårhanterade sjukdomen, som även i detta fall leder till att elever drabbas. Självklart pratar jag om marknadsskolan. Det är dags att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över den svenska skolan. Marknadens tid är snart förbi i det svenska skolväsendet. Jag yrkar bifall till reservation nummer 2. 114 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 4. arbetar för en skola där kunskapen står i fokus. Enligt har den genomsnittliga betygsnivån i grundskola och gymnasium ökat. Det låter ju bra. Men i själva verket har kunskapsnivån snarare sjunkit. Detta är naturligtvis orimligt. Betyg ska vara objektiva och jämförbara . anser att den här diskrepansen måste åtgärdas. Det ska vara elevens faktiska kunskaper och kunskapsnivå som avgör vilket betyg man får, inget annat. Det har ofta påtalats att dagens system med betyg på varje enskild kurs är alltför stelbent. Det innebär konkret att den elev som haft oturen att exempelvis må dåligt under en kurs och därmed fått ett lågt betyg har det låga betyget med som ett sänke under resten av utbildningen. Även om man gör toppresultat i alla övriga kurser slår det här enda låga betyget igenom och drar ned helheten, även om läraren bedömer att eleven sammantaget har en kunskapsnivå som ligger på en högre nivå. ser därför positivt på propositionens förslag om att ersätta dagens kursbetyg med ämnesbetyg. En förhoppning är att ett mer långsiktigt lärande kan uppmuntras genom att betyg sätts efter avslutade ämnesstudier och att betyget på ett bättre sätt speglar elevens verkliga kunskaper i ämnet. Det finns dock en risk att eleven kan frestas att ta det lite för lugnt och skjuta studierna framför sig om målet, det vill säga betyget, ligger alltför långt fram i tiden. Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Det förslag vi debatterar , fru talman, innebär i stället en kompensatorisk betygssättning där betygskriterierna inte längre behöver vara uppfyllda i alla delkurser i ämnet för att betygen A–D i betygsskalan ska kunna sättas. För att eleven ska få godkänt betyg ska dock samtliga kriterier för betyget E vara uppfyllda även fortsättningsvis. anser, liksom Lagrådet, att termen ”betygskriterier” måste ställa krav på att eleven har uppnått det lägsta godkända betyget. Vi motsätter oss därför att kunskapskrav ersätts av betygskriterier i detta avseende. Regeringen föreslår nu att kunskapskraven för de yngre eleverna ska slopas och i stället ersättas med det mer abstrakta ”kriterier för bedömning”. Vi anser att kunskapskrav och kravnivåer ska finnas kvar även i de lägre årskurser där betyg inte sätts. Kunskapskrav bör finnas kvar som begrepp i lagstiftningen. vill betona vikten av en rättvis meritvärdering till högre studier. Elever som anstränger sig och väljer att läsa mer avancerade nivåer inom ett visst ämne får inte missgynnas i förhållande till dem som inte har valt studier på en mer avancerad nivå. Det ska alltid löna sig att studera mer. Betyg är ett viktigt verktyg för att elever och föräldrar ska få information om hur eleven förhåller sig till skolans kunskapsmål. Betygen ska vara tydliga och bidra till att elevens kunskaper kontinuerligt följs upp och utvärderas. Resultaten ska kommuniceras med hemmet så att föräldrarna kan ta sitt föräldraansvar. Betygsinflation och olikvärdig betygssättning har dock diskuterats flitigt . , Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor, visar att skillnaden i betygssättning i relation till de nationella proven mellan olika skolor är stor och att betygssättningen i hög grad varierar beroende på den genomsnittliga prestationsnivån hos eleverna på skolorna. I klartext innebär det att det är lättare att få höga betyg i vissa skolor än i andra. Med tanke på vad som har sagts tidigare här i debatten vill jag vederlägga att det skulle vara någon typ av utslag av att det skulle vara mer attraktivt att med nödvändighet gå i en fristående skola och att det lättare skulle ge högre betyg. Jag känner en person som kommer från en förort och som valde att åka in till till en av skolorna med hög status. Eleven i fråga fick kämpa hårt för att få hyggliga betyg och hjälpte sina kompisar hemma i den kommunala förortsskolan. De fick A på de uppsatser och arbeten som hon hjälpte dem med. Själv fick hon nätt och jämnt godkänt, eftersom kraven var så mycket högre på den andra skolan. Man kan alltså inte med nödvändighet säga att det är den ena typen av skola som ger högre betyg än den andra. Men oavsett vad det är för driftsform bakom måste betyg motsvaras av elevens faktiska kunskaper och ingenting annat. Därför behöves en objektiv mätpunkt att jämföra med, och därför anser att det är angeläget att digitala och externt rättade nationella prov behöver kommer på plats, detta för att motverka att en övergång till kompensatorisk betygssättning medför att likvärdigheten i betygssättningen försämras ytterligare. Vi är därför glada att utskottet nu föreslår ett tillkännagivande till regeringen om detta. Det var planerat att de nationella proven skulle vara digitala och bedömas externt . Det har försenats till , enligt regeringen. Det duger inte. Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Jag talade om att det behövs en objektiv mätpunkt att jämföra med. Det kan uppnås genom att ett nationellt prov rättas externt och att betyg korrelerar till resultaten på de nationella proven. På så vis skulle betygen bli mer rättvisa. Lärarna ska även fortsättningsvis kunna väga in resultat från andra prov, uppgifter, hur eleven arbetar på timmarna och så vidare vid betygsättning av den enskilda eleven. menar att korrelationen gentemot resultaten på de nationella proven ska gälla på grupp- och skolnivå och inte på individnivå, för då skulle den enskilda eleven som kanske mådde dåligt när provet gjordes drabbas onödigt hårt. Därför behöver det tas fram en modell för hur betygen ska korrelera mot resultaten i de nationella proven. Vi vill också utreda om nationella prov eller slutprov behöver finnas med i fler ämnen där elever får betyg. Detta skulle säkerställa en mer rättvis betygssättning i fler ämnen. Det finns också skäl att utreda frågan om hur undervisande lärare skulle kunna kompletteras av exempelvis oberoende lärare och fristående examinatorer vid betygssättning för att undvika betygsinflation. Därför ser vi att den proposition som regeringen har kommit med och som vi på det stora hela står bakom ändå behöver kompletteras med fler förslag för att betygen på ett bättre sätt ska spegla elevernas kunskaper. 115 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 5. Vi har att debattera ämnesbetyg. Sju partier gör det i alla fall; sedan har vi som pratar om något helt annat. Men vi är sju som diskuterar detta, som handlar om att ta ställning till en ganska viktig förändring i det svenska betygssystemet. När jag gick på högstadiet – det är länge , även om det inte syns – hade man betyg från 1 till 5. Det var bara det att om man fick en etta, det sämsta betyget man kunde få, så var man ändå godkänd. Man kunde få ett streck, men det var om man inte var på lektionerna över huvud taget. Då gick det inte ens att bedöma ens kunskaper, och då fick man inget betyg alls utan bara ett streck. Men alla blev godkända. ändrades betygssystemet till ett system där man kunde bli icke godkänd, godkänd, väl godkänd eller mycket väl godkänd. Helt plötsligt, över , blev mellan av alla elever i underkända, helt enkelt eftersom man kunde bli det. Det kunde man inte i det tidigare systemet. Följden av detta var att det blev ett mycket större fokus i svensk skola på att sätta in insatser till dem som inte blev godkända. Vi fick en debatt som stegvis vreds till att mer fokusera på stödinsatser, individuella program och att hitta olika bryggor för elever som hade svårt att nå målen för att kunna gå vidare. Det här har varit väldigt bra och viktigt. När vi diskuterar betyg bör vi ha med oss att det måste finnas olika nivåer att sträva efter att uppnå. En lärare ska inte vara rädd för att sätta ett lågt betyg, därför att läraren gör eleven en otjänst om denne släpps igenom vidare genom årskurserna, stadium för stadium, upp i skolsystemet om eleven inte har nått de mål som ska nås. Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Det här är lite som att hoppa höjdhopp. Man kan försöka hoppa höjdhopp utan att det finns en ribba – det kan man göra. Det är däremot helt omöjligt att veta hur högt man har hoppat. Men om man klarar att hoppa över ribban kan ribban höjas. Så kan den , och sedan kan man höja lite till, träna lite mer, anstränga sig lite mer och kämpa lite mer. Det är viktigt i betygssystemet. Det är därför som betygen i grund och botten är viktiga. Hur konstruerar man ett betygssystem inte bara för att det ska främja inlärning och kunskapsinlärning, utan också för att det ska vara rättvist, likvärdigt, transparent och så vidare? Här finns en rad olika modeller. talare har diskuterat de relativa betygssystemen, och är det mål- och kunskapsrelaterade betyg. En sak är viktigt att ta med sig i detta. Om betygen är urvalsinstrument för högre studier är det orimligt att fokusera på vad en elev i gymnasieskolan fick på en kurs första terminen i årskurs 1. Om betygen ska vara ett urvalsinstrument måste det gälla de kunskaper eleven har vid examen och sedan söker till en högre utbildning. Vi liberaler står bakom förändringen. Det är viktigt i diskussionen om betyg att se hur betygen också påverkar andra delar i skolan. Om man misslyckas i skolan påverkar det ens självkänsla och inkomst för resten av livet. I andra ändan kan det vara en orimlig situation med betygshets som kan driva fram psykisk ohälsa, press på ungdomar att bara plugga för proven och så vidare. Betyg korrelerar och påverkar andra delar i skolan. finns många elever som halkar efter i skolan. Det finns problem med att lärare utan behörighet tvingas sätta betyg, vilket givetvis inte heller är bra. Det råder stora ordningsproblem i skolan, som givetvis också påverkar inlärning och betyg. Det råder även problem med betygsinflation och stora skillnader mellan kommunerna inte minst i finansieringen av skolan. Jag blir ändå lite förvånad över att regeringen vill mönstra ut ordet kunskapskrav ur lagstiftningen. Man vill ersätta ordet med betygskriterier. I min värld handlar inte allt om betygskriterier. I min värld handlar inte allt i skolan om att plugga just för betygen. I min värld har inlärning, att gå på lektioner, läsa läxor och lära sig saker ett större värde än bara själva betyget. Om man urholkar eller tunnar ut kunskapsbegreppet på det sättet och ersätter det med att kunskap är viktigt enbart för ett visst svenskaprov men inte särskilt viktigt för att läsa och njuta av en roman, då menar jag att man i förlängningen urholkar värdet av kunskap, bildning, fostran, upplysning och så vidare i det vidare perspektivet. Skolan måste ses i ett vidare perspektiv än bara specifikt betygen. Regeringen skriver i sin lagrådsremiss att man inte vill ha ordet kunskapskrav eftersom det har ett starkt signalvärde om ett strikt fokus på kunskap. Det håller jag i och för sig med om; det har ett starkt signalvärde, och det är jättebra. Kunskap har ett jättebra signalvärde. Finns det något signalvärde som är bättre än just kunskap? Regeringen tycker att betyg är ett viktigare signalvärde. Det håller jag inte riktigt med om. Därför ställer jag mig bakom reservation 5 om att inte ta bort ordet kunskapskrav ur lagstiftningen. 116 (MP): Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper Hur krossas en dröm? I dagens skolsystem kan det gå lätt. En dålig dag i början av första årskursen – och så rök drömmen om att bli läkare. Många är de elever som har vittnat om hur de går till vartenda prov genom hela gymnasiet med sin dröm i handen som något skört som när som helst kan gå sönder.