prot · H909116 · 2022-05-18 00:00:00 — Tittar vi runt om i världen på vilka länder som har lyckats med att bli fossilfria är det framför allt och med perioder på för att gå från fossilt till att vara fossilfria. Det jag undrar är om kan peka ut något annat land som har lyckats ställa om med de förnybara tankarna för att bli fossilfria. Eller stannar det vid att det är miljöpartistiska fantasier? 102 (MP) replik: Det finns väldigt många länder som har mer eller mindre helt förnybara elsystem. Det finns dessutom väldigt många som inom en ganska snar framtid kommer att ha det, som för att ta ett exempel. Jag trodde att hade bättre koll på vätgasen, men det verkar han inte ha. Det är väldigt få som förespråkar att vi ska producera el som vi sedan gör vätgas av och som vi sedan gör till el igen för att använda på nätet. Det är nog nästan ingen som förespråkar det. På sin höjd kan man tänka sig att vissa för fram det som en metod för att i enskilda väldigt extrema effektsituationer kunna stabilisera nätet. Det tycker jag låter som en alldeles utmärkt idé om man jämför med det alternativ vi har , som sjukt nog är att elda olja. Det har kul att alla partier pratar om . Det är inget parti förutom mitt parti och kanske något enstaka till som har drivit att man ska förbjuda det att elda just med olja. Poängen med vätgasen är att den är flexibel i användningen hos industrin. Det är industrin som levererar flexibilitetstjänsten. När det är dåligt tryck i vinden och när solen inte skiner kan man reglera ned en del av produktionen och därmed släppa på den kapaciteten till några andra. Det är så tanken är bakom vätgas. Sedan har vi alla de andra lagringsmetoderna som jag har nämnt tidigare. De kan också handla om att skicka ut el på nätet, batterier, pumpkraft och så vidare. Det finns alla möjligheter i världen. behöver inte oroa sig. 103 (SD) replik: Jag tror att de allra flesta oroar sig när de ser vad det har lett till med de elpriser som vi har i . Det är en direkt koppling till att vi har en marginalprissättning där det är det sista kraftslaget som kommer in som sätter priset på el. Det är inte kärnkraft längre för utan det är kolkraft och rysk naturgas som har kommit in och som är den sista produktionskällan som sätter priset. Det är lite intressant att ledamoten hänvisar till . Där har vi kolkraft som har en högre grad av fossil kraftproduktion än vad vi har i . Vi bör vara stolta över den historiska utveckling som vi haft i . Vi är ett av få länder som gått från en relativt hög andel fossil produktion till att vara fossilfria under mer eller mindre en tioårsperiod. Det saknar motstycke runt om i världen. Det som är problemet är att komma ifrån bristen med sol och vind. De har en roll att spela, och vi har vattenkraft som också kan reglera det. Men man måste också inse att det finns en bortre begränsning. Vi måste kunna producera el när vi behöver den. Det är absolut så att vissa delar av industrin kan ha vätgas i industriella processer. Men då kan vi inte heller bygga ut den så mycket som helst. Det som behövs i andra änden är att bygga ut elnäten i sådana fall. Det innebär att vi kommer att bygga ut enormt mycket infrastruktur som inte kommer att användas under särskilt många timmar. Det läggs också på bördan för den som är slutkonsument. Det handlar inte bara om den energi som ska levereras. Man betalar också för elnäten. Där tror jag att de flesta kan känna igen sig om man tittar på elnätsräkningarna. Det har inte direkt blivit billigare . Med den politik som och förordar kommer vi att ytterligare mångdubbla de investeringarna i elnät. Vi kan se i systemutvecklingsplaner att man flaggar för ordentliga höjningar av kostnaden för överföring. Det gör sammantaget att vi måste ha en politik för både produktion och distribution för att se till att vi har den lägsta möjliga kostnaden för slutkonsument. Det kommer vi inte att få med den typen av fantasier som och ägnar sig åt. 104 (MP) replik: Det är så otroligt roligt att partier som alltid har sagt att de är teknikoptimister av olika slag har blivit så otroligt pessimistiska när det gäller all ny teknik. Det spelar ingen roll. Ingen av de globala megatrenderna spelar någon som helst roll för tydligen. Investeringarna i elektrolysörer går upp tusenfaldigt, och batterierna rasar i kostnad globalt. Allt det verkar tydligen inte existera i värld trots att i princip hela världen har pekat ut en riktning mot det hållet existerar det tydligen inte. Jag erkänner direkt att mitt system kommer att vara billigt i produktion och dyrare i distribution. Problemet är att politik innebär att det blir en mycket dyrare produktion. I slutändan kommer det inte att vara en jättestor skillnad i själva priset. Vad gäller elnäten kommer de att byggas ut. Det har vi samsyn kring i den här kammaren. Jag tror att vi snarare kommer att bygga fler vätgaspipelines. Det är billigare att bygga och skapar inte lika mycket lokalt motstånd och så vidare. Det är praktiskt nog så att man kan jämföra med sina grannländer. Låt oss ta de andra två länderna. Vi har , som har förnybar elproduktion, vilket inte ens tror är möjligt. Där har vi ett exempel, och har dessutom de lägsta elpriserna i . Sedan har vi , som har valt väg. Hur ser det ut för ? De har skandal efter skandal med sina otroligt dysfunktionella kärnkraftverk. De har behövt stoppa det senaste projektet för att det är så mycket rysk inblandning i det. De har dyr el, och de har ett enormt importbehov från och från . De har importerat enorma mängder el från . Detta är den politik som vill ha i . Man säger nej till det förnybara och tittar bara på kärnkraft. Det låter man bara rulla på. Man tror att det ska ske , men det kommer att ske långt in . 105 (S): debatterar vi betänkande NU21 Genomförande av elmarknadsdirektivet när det gäller nätverksamhet, som innebär ändringar i ellagen och ytterligare fem lagar. Dessutom finns fyra följdmotioner men också en himla massa motioner från den allmänna motionstiden om allt från elmarknadsöversyn till teknikval vid byggande av ledningar. Jag yrkar avslag på alla motioner och bifall till utskottets förslag i betänkandet. Ändringarna i lagarna syftar till att genomföra EU:s elmarknadsdirektiv i de delar som gäller nätverksamhet i den svenska lagstiftningen. Direktivet syftar till att anpassa elmarknaden till de nya förutsättningar som en mer decentraliserad produktion av el från förnybara källor och utfasning av fossila bränslen innebär. Ändringar i ellagen innebär bland annat att när en intäktsram bestäms ska hänsyn tas till i vilken utsträckning man använder flexibilitetstjänster och förbättrar effektiviteten. Till följd av det här ska även en skyldighet råda för distributionsnätsföretagen att ta fram specifikationer för detta om företaget anskaffar standardiserade produkter för dylika tjänster. Distributionsnätsföretagen ska också ta fram en plan för hur nätverksamheten ska utvecklas. Detta har flera redan gjort, men det tydliggörs nu i lagstiftningen. Elanvändare ska i vissa fall kunna ansluta mikroproduktionsanläggningar till elnätet utan att betala någon nätavgift för inmatning, och kravet på att en mikroproducent ska vara nettoanvändare av el för att undantas från nätavgiften för inmatningen av el på elnätet tas bort. Ändringarna föreslås gälla redan från . Och det är välkomna förslag, flera av dem. Betänkandet handlar också om stödtjänster, samarbete och informationsutbyte, om vad som är tillåtet för ett nätföretag och om användning av flexibilitetstjänster. Det är mycket av det som är i aktuellt i den svenska debatten vad det gäller energifrågan. Vi har givetvis redan hört mycket om detta – det som betänkandet handlar om – här . överlämnade regeringen en proposition om energipolitikens inriktning i linje med energiöverenskommelsen. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att energipolitikens inriktning ligger fast och att den syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Regeringen anger att den fortsätter med arbetet med att nå de riksdagsbundna energipolitiska målen. Vi vet ju alla vad som hände med energiöverenskommelsen, men det är de här målen vi har att förhålla oss till. Och våra företag behöver stabilitet och långsiktighet i en föränderlig värld. behöver energipolitiken utvecklas och ta höjd för en kraftig ökning av elbehovet genom olika åtgärder, bland annat effektiv användning, ny infrastruktur och säkrad tillförsel. har inlett ett skifte med betydande elektrifiering av transporter, industri och andra verksamheter. En framgångsrik elektrifiering är avgörande för nettonollutsläpp . Detta gör konkurrenskraftigt. Därför har regeringen tagit fram en nationell strategi för elektrifiering – en trygg, konkurrenskraftig och hållbar elförsörjning för den historiska klimatomställning som vi ser framför oss. Elektrifieringsstrategins tolv punkter lägger grunden för ett intensifierat arbete med 67 åtgärder som ska genomföras . En ny elektrifieringsvåg har inletts. Omfattningen av denna kan faktiskt jämföras med den elektrifiering av samhället som den omfattande utbyggnad av elsystemet som skedde genom utbyggnad av vattenkraft, kärnkraft och högspänningsnät innebar. Det är en elektrifiering som innebär stora möjligheter för men givetvis också stora utmaningar. Den skapar arbetstillfällen och en hållbar regional utveckling i hela landet. Arbetet med strategin har visat på initiativkraft i olika delar av landet, och viktiga regionala kraftsamlingar pågår kopplat till elförsörjning för att möjliggöra den elektrifiering som vi ser framför oss. Det arbete vi ser i till exempel , och banar verkligen väg för minskade klimatutsläpp, vilket gör den utmaning som vi är mitt i och har framför oss ännu större. Det innebär ett nytt läge för hela elsystemet, som går från ett förvaltande system till en expansiv fas. Utbyggnadstakten för transmissionsnätet ökar redan dramatiskt, med en tredubbling av investeringarna framöver jämfört . Även elproduktionsmixen förändras, vilket påverkar balanshållningen i systemet. En snabb utbyggnad av vindkraft förväntas . Här behöver vi utveckla lagringen, så att vi har el när vi behöver den. Vätgas kan vara en del av lösningen. Mycket arbete med det här pågår runt om i landet. Detta arbete stöder vi givetvis och behöver fortsatt stödja, för det blir extra viktigt när vi fortsätter att bygga ut det förnybara. Energieffektivisering och effektivare användning av befintlig infrastruktur kan underlätta elektrifieringen men också dra nytta av digitaliseringen på området. Hur gör vi smarta elnät och smart användning av el så att den finns när den behövs och där den behövs? Svaret den frågan finns bland annat i elektrifieringsstrategin i alla dess delar. Det är väldigt mycket som behöver göras, som vi har hört här i talarstolen . Ska vi klara omställningen behöver vi alla förstå vad det är som behöver göras. Effektivare insatser krävs på en nivå där alla bidrar. Aktörer i såväl offentlig som privat sektor behöver bidra och dra åt samma håll. Ett konstruktivt samarbete där alla bidrar utifrån sina ansvarsområden kommer att vara avgörande för att vi ska kunna nå målbilden. Det vi också ser är hur kriget i påverkar oss i ett som är beroende av rysk olja och gas. Detta har kraftigt påverkat el- och energipriserna i och, givetvis, i . Det gör att omställningen verkligen behöver intensifieras och påskyndas. Vi behöver göra det både för klimatets skull och för osunda beroende av rysk olja och gas. 106 (C) replik: Att den här debatten handlar om elnät är nog svårt att tro med tanke på de replikskiften som har varit, men jag tänkte hålla mig till ämnet – precis som jag tycker att så förtjänstfullt gjorde i sitt anförande. Detta är nämligen helt avgörande om vi ska klara resten av de här utmaningarna. En av de stora utmaningarna vi har är lokal acceptans. Det är faktiskt också helt avgörande för att slippa överklaganden, för att få smidiga processer och för att saker och ting ska gå snabbare – helt enkelt i den takt som verkligen behövs. Här har lagt fram ett antal förslag, och jag tänkte nämna två av dem. Det ena är att vi i högre grad ska poängtera nyttjandet av marksnål teknik, och det andra handlar om ersättning till närboende – och också om en reformerad ersättning till markägare som får sin mark beslagtagen, det vill säga exproprierad. Jag är lite nyfiken, : Vad är Socialdemokraterna beredda att göra för att öka den lokala acceptansen för elnätsutbyggnaden? 107 (S) replik: När pratar om marksnål teknik utgår jag ifrån att han menar att man ska gräva ned kablarna i marken. Det är väl det man hör mest när man är ute och träffar personer som drabbas av en ledning på sin mark. Alla nätföretag är väldigt överens om att det är dyrt och inte tekniksmart att gräva ned kablarna i marken. Det är bättre att de hänger i luften, för man har kortare ledtider när det händer någonting och så vidare. Frågan är alltså ganska svår, tycker jag, och det tror jag att de flesta tycker. Det låter ju väldigt enkelt att säga att vi ska gräva ned kablarna, men så enkelt är det inte när man lyssnar på dem som är insatta i detta och som verkligen kan det här med teknik och vad det innebär. Vad gäller ersättning till närboende eller till dem som drabbas av elledningen på sin egen mark får gärna utveckla det lite och berätta vad det är vill. Det var väl också det han ville få göra, utgår jag ifrån. Det är inte så länge sedan som vi ändrade i ersättningsfrågan så att man faktiskt får av markvärdet när man får en ledning på sin mark, men det är mycket möjligt att det finns andra sätt att ersätta de personer som drabbas av en elledning på sin mark. 108 (C) replik: I mitt anförande sa jag faktiskt ett antal saker. Det handlar inte bara om att gräva ned ledningar, även om det ibland kan vara ett alternativ. Det går till exempel att nyttja befintliga ledningsgator – ibland kan man bredda dem något, och då har man nyttjat redan beslagtagen mark. Det kan handla om att man höjer stolparna och helt enkelt får upp det på ytterligare en nivå. Det kan vara att man sätter mer högspänningslinor och använder smartare teknik som till exempel gör att man kan titta på hur vädret är och hur mycket ledningarna hänger ned. Det finns ett antal sådana saker som gör att man kan öka kapaciteten ganska mycket utan att behöva ta speciellt mycket mer mark i anspråk. Det handlar alltså inte bara om att gräva ned. Därför kvarstår egentligen frågan om Socialdemokraterna är villiga att ha en ökad styrning på det här området. När det kommer till lokala ersättningar var det min förhoppning att Socialdemokraterna var beredda att mycket tydligare titta på det. Jag berättar självklart gärna vad tycker, . Det handlar exempelvis om att de som är närboende inte får någonting. Titta på vårt grannland , där det går dubbelt så snabbt att bygga elnät! Där får du som närboende ersättning, för du blir de facto påverkad även om det inte är din mark som det byggs på. Vi vill ju också se att man i högre grad har till exempel arrendemodeller, på samma sätt som när det byggs en vindkraftspark. Då är markägarna oftast väldigt glada, för de får en stabil ersättning över för en alternativ markanvändning. Så sker inte när det byggs elnät, utan då får man sin mark beslagtagen . Ja, du får ersättning, men det är ju ganska liten tröst om du vill lämna över din mark till dina barn – och kanske barnbarn – framöver. Marken är inte längre din och går inte att bruka. Många hade gladeligen arrenderat ut sin mark till en skälig ersättning, för att sedan få tillbaka sin mark den dagen då elnätet av någon anledning inte längre behövs, kanske för att systemet ser annorlunda ut – det vet vi ju inte . Det vore en väsentlig skillnad mot dagens system. Frågan är alltså: Finns det något som S kan tänka sig att titta på? 109 (S) replik: Jag vet inte riktigt vad menar med ökad styrning – om han tycker att det är vi i politiken som ska bestämma vilken teknik som ska användas när man bygger elledningar och peka ut det. Det är inte riktigt den modell vi brukar använda oss av i , alltså att politikerna säger att man ska gräva markkabel, bygga högre stolpar eller någonting sådant, utan det brukar vi överlåta till dem som är experter. Givetvis ska det var möjligt och tillåtet att göra olika teknikval när man bygger ledningar. Det är också ett av uppdragen i elektrifieringsstrategin, det vill säga att tydliggöra vilka tekniker som kan användas vid olika spänningsnivåer i nätet. Det är en av de 67 punkterna i elektrifieringsstrategin. När det gäller olika arrendemodeller skulle jag personligen vara mycket attraherad av att titta på hur vi skulle kunna lösa problemen med att människor faktiskt inte vill ha ledningar på sin mark. Det är nämligen ett stort problem. Vi behöver titta på allt som gör att det blir lättare att bygga ut vårt elsystem så att det fungerar. Jag bor själv på en fastighet där min morsa och farsa fick pengar när Barsebäckledningen byggdes för . Precis som säger får inte jag några pengar för det. Sedan är det ju så att man kan nyttja marken; man kan odla julgranar eller något sådant på den. Det gör inte jag, men det får man göra. Man får alltså fortsätta nyttja marken – man får jaga på den och så vidare – så den är inte borta på något sätt. Men det är klart: Du kan inte fortsätta att bruka skogen på den. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 22.) § 18 Ursprungsgarantier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet betänkande 2021/22:NU17 Ursprungsgarantier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet (prop. 2021/22:147) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 22.) § 19 Kommissionens meddelande om gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och mer hållbar energi Kommissionens meddelande om gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och mer hållbar energi (COM(2022) 108) Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 22.) § 20 energiförsörjning och import av rysk energi betänkande 2021/22:NU27 energiförsörjning och import av rysk energi 110 (M): Vi står här och diskuterar ett mycket angeläget ämne, nämligen vikten av att så snart som det bara är möjligt gör sig oberoende av rysk fossil energi. Jag är mycket glad att utskottet har kommit samman och enats om ett gemensamt förslag till tillkännagivande om att regeringen måste driva den här frågan hårdare, på EU-nivå och på den nationella nivån, för att och ska kunna ta sig ur beroendet av rysk fossil energi. Men låt oss rekapitulera vad det egentligen är som har gjort att vi har hamnat i den här situationen! En stor del av europeisk energiomställning har tyvärr cementerat beroende av rysk gas. Vi är många som har varnat för att i och med detta har iklätt sig en säkerhetspolitisk strypsnara. Det är bara ett eller kanske som en majoritet, ledd av borgerliga partier, i sa åt den dåvarande regeringen, bestående av Socialdemokraterna och , att göra allt den kunde för att stoppa Nord Stream 2. Ändå valde regeringen att gå vidare med, och säga ja till, Nord Stream 2. Vi kan konstatera att använder rysk gas . Det bidrar naturligtvis till att finansiera som stat och därmed också det fruktansvärda anfallskrig som just nu bedrivs gentemot . Problemet för del är att det inte är lätt att ta sig ur det här beroendet på kort sikt. Det är många politiska missgrepp som har begåtts och som har försatt oss i den här situationen. Jag nämnde tidigare, fru talman, att hade en elproduktion från sina kärnkraftverk som uppgick till . uppgick den tyska elproduktionen från gas till . Ändå har fortsatt att lägga ned sin kärnkraft. Det planerade målet att lägga ned kärnkraften fullt ut till slutet av 2022 ser ut att kvarstå. Om hade behållit den kärnkraft man hade hade man inte behövt använda gas till elproduktion. Men har valt en väg som har varit förödande. Man har lagt nästan på den så kallade Energiewende, där man ensidigt har byggt ut oplanerbar kraft och som en konsekvens av detta har man behövt använda gas som balanskraft. Den , ledd av Socialdemokraterna och , tycks ha sett detta som en färdplan snarare än som ett avskräckande exempel, för vi har gjort samma sak. Vi har lagt ned vår kärnkraft i det här landet, och vi ska naturligtvis tacka vår vattenkraft för att vi inte har behövt bygga gasturbiner i . Men det har i högre grad gjort oss importberoende. Det är allt vanligare att det är priset på rysk gas som också sätter elpriset i , eftersom vi har marginalprissättning på el. Detta har naturligtvis drabbat enskilda hushåll i . Det märks framför allt i , som har tio gånger högre elpriser än norra . Exponeringen mot rysk gas som prissättande enhet för svensk el är en konsekvens av att vi har lagt ned vår planerbara elproduktion. Den är en konsekvens av att vi har , mindre planerbar elproduktion nu än . Den är en konsekvens av att vi har en regering som har lagt ned kärnkraft. Detta, fru talman, är beklagligt, och det har bidragit till att försätta oss i en mer utsatt position än vi annars hade befunnit oss i. Man ska dock komma ihåg att det direkta beroendet av rysk fossil energi i är förhållandevis lågt. Men det hade kunnat vara ännu lägre om inte regeringen hade sagt nej till en ansökan om att binda ihop LNG-terminalen i , en terminal för att ta emot flytande gas per fartyg, med det sydsvenska gasnätet. Hade man gjort detta hade det funnits ett alternativt sätt att mata det sydsvenska gasnätet, och då hade vi kunnat välja leverantörer från andra länder på ett mycket enklare sätt. sitter vi fast i det prekära problemet att vi inte vet hur många ryska gasatomer det kommer genom pipelinen från , helt enkelt därför att den är uppblandad med dansk gas. Det är också en konsekvens av hur den danska gasutvinningen ser ut. kan vi hoppas att det på lite blir så att åter blir självförsörjande på gas. Det kommer då att leda till att den svenska gasen blir till dansk. Men vi hade inte behövt vara i den här situationen om regeringen inte hade sagt nej till ansökan om att knyta ihop LNG-terminalen i med det sydsvenska gasnätet. På det hela taget är det tråkigt att se att har iklätt sig den säkerhetspolitiska strypsnara som just nu har lagt på det europeiska samarbetet. Med detta sagt måste vi vidta alla åtgärder vi kan för att ta oss ur detta beroende och också vara tydliga i den slutsats som måste komma ur detta, nämligen att det är av stor vikt att vara självförsörjande när det kommer till elproduktion. Det är av stor vikt att kunna styra tillgången i sin egen elproduktion. Gör man inte det blir man beroende av någon annans elproduktion. I det här fallet är det ju ofta eller andra omkringliggande länder som behöver använda rysk gas som balanskraft. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. 111 (S): inleddes olagliga, orättfärdiga och oprovocerade anfallskrig mot . Det är en svart dag i historia. har sedan dag ett stått på och det ukrainska folkets sida. Vi har fattat unika beslut om att bistå inte bara med pengar utan också med vapen och krigsmateriel. Civilsamhället har mobiliserat för att kunna ta emot och hjälpa. Svenska företag har i stor utsträckning lämnat och avbrutit alla affärsförbindelser, och driver på för hårda och effektiva sanktioner på EU-nivå också när det gäller rysk energi, som är ämnet för den här debatten. har EU i enighet fattat beslut om fem sanktionspaket. Det andra innehöll ett förbud av försäljning, leverans, överföring och export till av specifika varor och tekniker inom oljeraffinering. Den fjärde omfattade bland annat ett förbud mot nya investeringar i den ryska energisektorn. Det femte, som antogs , innebär ett förbud mot att från teckna nya avtal om import från av kol och andra fossila bränslen. Att dessa sanktioner antas på EU-nivå har ett stort värde, inte minst eftersom gemensamma sanktioner ger betydligt större effekt. Inget enskilt land kan åstadkomma vad 27 länder kan åstadkomma tillsammans.