prot · H909131 · 2022-06-15 00:00:00 — började och presenterade sitt förslag 2017, och har det varit en lång utredning. Det har varit seminarier och enormt mycket, och man har haft möjlighet att påverka och vara en del av detta. Men man har inte sett problemen. Innan jag började med politik och faktiskt jobbade med skolfrågor, när jag tillämpade lagar och jobbade med politiska beslut som fattades ute i kommunerna, såg jag att det fanns en enorm okunskap om och naivitet i de här frågorna – som 16 000 lämnar och vi delar ut flera miljarder i vinst till aktieägare. Det är pengar som skulle kunna ha gett väldigt mycket särskilt stöd, psykologer och så vidare. Jag tänker så här, fru talman: takes two to tango. I det här fallet ser jag att man har sagt nej från början. Man tänker inte gå med på någonting som kommer från regeringens sida. Jag tänker också: Vad har ni utskottet till, ? Vad pratar ni om där om det inte är de förslag som ligger på bordet? 100 (M) replik: Jag delar skolministerns kritik gällande att hennes partikollegor i utskottet inte har tagit tag i frågan och samtalat med mig och andra för att se om vi kan nå kompromisser. Min fråga är allvarligt ställd, fru talman. Jag tror att vi alla har lite olika idéer om hur vi kan ta tag i ett antal av de problem som finns i skolan; jag har till exempel pratat om vikten av språkkunskaper för barn och om att ta tag i skillnaderna mellan stad och land. Jag tycker att det är ett bra förslag som skolministern har kommit med när det gäller läxhjälp, men en kritik jag har haft är att man har skjutit in det mer mot mellanstadiet och högstadiet i stället . I det här fallet, gällande skolval, kan jag konstatera att inget av åtta partier är nöjt med dagens ordning. Alla ser problem, och alla ser ett behov av att utveckla detta på lite olika sätt. Skolministern företräder ett parti som har stöd av knappt en tredjedel av , vilket innebär att man om hon och regeringen ska få någonting gjort inte kan lite lätt och nonchalant säga att ingen har brytt sig och att man inte tror att någon är intresserad av detta. Då får man väl tvärtom lyfta luren och ringa mig, , och säga: Kan vi ta en kopp kaffe i och se om vi kan finna varandra? Det är möjligt att det inte hade kunnat landa i en kompromiss och en lösning, men jag tror att det hade funnits goda chanser. Det är dock ett aktivt val som skolministern har gjort. Det är också ett aktivt val som hennes partikollegor i har gjort när detta har kommit upp i utskottet. De hade kunnat säga: Shit, vi har inte majoritet och kommer inte att lösa detta – kan vi hitta en kompromiss med andra partier? Låt mig bara konstatera, fru talman, att det finns flera frågor där vi har säkrat en majoritet när regeringen inte har agerat. Det gäller till exempel återkrav av skolpeng och att säkra de viktiga resursskolorna. Det är bara två exempel där vi har format majoriteter i utskottet när regeringen har varit passiv. Jag kommer tillbaka till frågan: Varför väljer skolministern i det här fallet konflikt i stället för samtal och att försöka bidra till en lösning och arbetsro för skolans personal? 101 Statsrådet (S) replik: Som vanligt är det väldigt mycket tomma ord – och förvirrande ord. Ingen skugga ska falla över mina partikamrater i utbildningsutskottet. Det har försökts väldigt . Jag vill säga att detta handlar om skolvalet och den ovilja som finns från högersidan att se problematiken med det. handlar det om vems sida man står på. Står man på den vanliga svenskens sida? Det handlar om dem som är där ute och jobbar och faktiskt inte har tid att ställa sitt barn i kö efter att det är fött. Det handlar om dem som inte planerar sina födslar för att kunna komma till skott – eller som vill kunna byta bostadsort . Man kanske inte vill bli bortvald för att man inte har högskoleutbildning. Det här handlar om vanliga människors rätt till en rättvis skola, med resursfördelning, och ett rättvist skolval där man faktiskt har samma chanser som de väletablerade och välutbildade. Jag vill bara säga en sak apropå att kunna göra vinst i svensk skola. En partikamrat till säger att vinstens storlek är en funktion av skolpengen och kostnaden för eleven och att det för vinstdrivande friskolor därför är rationellt att skapa kö för att på så sätt ha kontroll över vilka elever som antas. , , handlar det här för inte om eleverna, utan det handlar om pengar. Därför tolkar och vantolkar man, och man förblir passiv in i det sista när det gäller problem som alla vi andra, och alla utanför det här rummet, ser. Det är dags att inte bara använda munnen utan också öronen. 102 (SD) replik: I debatten om ökad likvärdighet för skolhuvudmän hävdade skolministern följande: ”Forskning visar också att det finns fall där man diskriminerar barn till föräldrar som har lägre utbildningsbakgrund. De som inte har akademiker till föräldrar får alltså sämre bemötande i skolkön än de som har det.” Vad jag undrar är följande: Vilken forskning syftar skolministern på, och exakt vad i den forskningen stöder det som skolministern påstår? 103 Statsrådet (S) replik: Först och främst kan jag, allmänt hållet, säga att skolkön segregerar; det vet vi. Det finns också forskning från , från ganska , som har förklarat att de med lägre utbildningsbakgrund i föräldragruppen fått sämre bemötande och lockats mindre till skolan. Detsamma gällde dem med utländska efternamn. Det finns alltså tecken på att de här köerna kan fungera på ett diskriminerande sätt och inte bara på ett segregerande sätt. Ett annat problem som Skolinspektionen har påpekat är att det inte finns någon offentlighet alls. Skolköerna är en hemlig pärm på rektorns rum som inte ens Skolinspektionen får titta på. Därför finns det ett problem med hur de tillämpas. När antagningen till en skola väl har skett är det faktiskt så att det är rektorn själv som kan välja vem man vill ta in när det blir en plats ledig. Det finns ingen möjlighet till insyn. Jag undrar hur vanliga svenskar gynnas av paxade skolköer, som vi vet segregerar. Hur gynnas vanliga svenskar av fri etablering ute i kommunerna, vilket förstör välplanerade kommuner, och av att miljarder av våra skattepengar, som skulle ha gått till särskilt stöd och så vidare, försvinner bort? Det här är en viktig fråga. Dessa saker hänger faktiskt ihop. 104 (SD) replik: För det första är det ju så, vilket inte kan undgå någon, att alla partier i den här kammaren är överens om att dagens kösystem är problematiskt. Det finns en vilja att försöka hitta en väg framåt. Därför är det så beklämmande att man gång på gång verkar låtsas som att det är motsatsen som råder. Men så är inte fallet. Vi tycker att föräldrar och elever ska ha rätt att välja skola, men vi anser att det finns skäl att kritisera kösystemet. Vi vill reformera det, men det finns ingen vilja att göra det. Det är jätteproblematiskt. Det brukar ofta påstås att man diskriminerar elever med annan bakgrund. Statistik från /21 visar att av eleverna i fristående grundskolor har utländsk bakgrund; i kommunala grundskolor är det . I de fristående gymnasieskolorna är det och i de kommunala . Detta innebär att det i friskolorna är en större andel som har en annan bakgrund. Det kan mycket väl vara så att enskilda skolor beter sig illa, och ska det hanteras. Men bilden som ges av att det här skulle vara ett systemfel någonstans stämmer inte, för uppenbarligen har en större andel av eleverna i fristående skolor utländsk bakgrund. Jag fick ett litet referat, men jag undrar: Exakt vad säger man? Exakt vad pekar man på? Är det så att det bara finns ett par enskilda fall ska de enskilda fallen hanteras, precis som när det gäller utländsk bakgrund. Men om det är ett systemfel är det någonting helt annat. Bilden som ges är att det är ett systemfel, men det kan det ju inte vara när det gäller utländsk bakgrund. Därför undrar jag: Vad i denna forskning pekar på att det skulle vara ett systemfel även när det gäller föräldrarnas utbildningsbakgrund? 105 Statsrådet (S) replik: Jag förstår att är väldigt vana vid att tala om utländsk bakgrund. När SCB tittar på faktorer som påverkar elevernas möjlighet att klara skolan finns inte kriteriet ”utländsk bakgrund” med. Det är alltså inte en faktor som kostar mer eller försvårar för ett barn att klara skolan. Att ha varit i än påverkar däremot. Elever som har gått i svensk skola klarar sig lika bra som barn som är födda i . Det finns dock andra faktorer som faller tungt där. Risken att man lever i fattigdom är väldigt mycket större. Risken att man har föräldrar med låg utbildningsbakgrund är större. Därför är det inte dyrare att utbilda elever med utländsk bakgrund – svart hår eller ljust hår har ingen betydelse. Det har däremot betydelse om föräldrarna har akademisk utbildning, hur ekonomin ser ut, hur många syskon man har, om föräldrarna bor tillsammans och så vidare. I finns en lista på de faktorer som SCB säger verkligen gör skillnad. Utländsk bakgrund har inte gjort skillnad. Det här är ett systemfel; det trodde jag att vi var eniga om här . Skolköerna segregerar, och det finns tydliga tecken från forskning på att de också diskriminerar. Det är svårt för fristående skolor att tillämpa dem. Både kommunala och fristående skolor verkar på en skolmarknad som vanliga människor är de stora förlorarna på. Vi måste återgå till en stark svensk skola, vilket vi faktiskt hade , där vi verkar för alla elevers utbildning – någonting som vi i kan vara stolta över när vi möter folk från andra länder. I detta anförande instämde (MP). 106 (C) replik: Det var intressant att höra skolministerns anförande. Jag företräder ju ett parti som har lyft fram behovet av att reformera skolvalet. Vi har kommit med ett antal konstruktiva förslag för att öppna upp skolvalet för fler människor för att bryta segregationen och göra det obligatoriskt, så att alla elever får möjlighet att välja. Vi har kommit med förslag för att se till att få bättre information och att det är ett samordnat skolval, så att man hanterar det gemensamt på lokal nivå. Vi har också presenterat förslag på att reformera kösystemet. I stället för att från regeringens sida se till att söka samsyn har man, som jag tog upp tidigare, lagt fram ett förslag till kammare där det när det gäller urvalsgrunden i praktiken är avskaffandet av köer som är den stora delen. skrev ordförandena för lärarförbunden, som nog delar regeringens grundsyn på att avskaffa kösystemet, att en rimlig kompromiss i detta läge för att skapa ett bättre system när det gäller köerna är att, likt , gå på linjen att max hälften av platserna ska få fördelas via kö. I går kunde vi på också se att skolvalsforskare lyfte fram ett antal delar som de saknade i propositionen. Regeringen har vetat att man saknar majoritet i för just den del som handlar om att avskaffa köerna på det sätt som man går fram med. Vi har varit väldigt tydliga i den externa debatten med vad vi ser för behov av reformer. Varför har man inte i stället försökt att lägga fram förslag för att få till en reform som skapar förbättringar, ökar likvärdigheten och ser till att skolvalet öppnas upp för fler människor? 107 Statsrådet (S): Sedan vi lade fram propositionerna fick vi höra av alla att det var ett icke-problem och att förslagen innebar socialism och sådana saker. Det här är inte ett problem, och därför tänker vi inte från början ställa oss bakom det. Jag vill bara citera följande: ”Att begränsa kötiden till ett visst antal år skulle skapa en antagning som mer liknar biljettsläppet till en ”. Vem är det som säger så? Jo, det är Centerstudenter som säger så. Jag tycker att det finns en ganska bred uppslutning bakom att det är dags att vi avskaffar köerna. De har helt fel syfte. De driver på segregation. Vi vet också att vi i och med förslaget hade kunnat ge många kommuner därute möjligheten att säga nej till ovälkomna etableringar av fristående skolor som de ej önskar och som sätter ramar för kommunernas budget, möjligheter att planera och möjlighet att styra över skolan. Vi skulle ha kunnat gå vidare . Men i stället ansluter sig till högerblocket, vars syften jag inte riktigt förstår. Jag tror inte att ni ens delar problembilden. Det känns som att vet att det är ett problem. Vi kanske får möjligheten att prata om det här . Vi ska inte säga att kön är dålig, så vi kan bara halvera den och ha den lite halvdålig. Nej, jag tycker att vanliga människor i förtjänar ett rättvist skolval och ett rättvist system där alla på lika villkor kan göra ett aktivt skolval. 108 (C) replik: Skolministern inledde med att lägga ord i min mun som jag inte har lyft fram. Det som har sagt är att det finns ett antal problem med hur det nuvarande kösystemet ser ut. Det innebär att man kan behöva ställa sitt barn i kö på BB och att det missgynnar dem som flyttar in sent. Vi ser ett behov av reformer för att på det sättet möta de problemen, se till att minska segregationen, se till att skolvalet kommer alla till del och se till att alla får bättre information. Där hade regeringen kunnat gå fram med förslag i linje med det som lärarförbundens ordförande lyfte fram och som också lyft fram . Det handlar om att behålla kön men också att reformera den och öppna upp. Vi ser risker med att helt slopa kötider. Alternativet innebär att den enda påverkningsbara urvalsgrunden för föräldrar är närhetsprincipen. Då är det att flytta för att komma in på den kommunala skola som eleven vill komma in på. I det här läget är det i praktiken Socialdemokraterna som bär ansvaret för att vi inte får bukt med möjligheten att ställa sina barn i kö från början. Det finns ett antal andra reformer som hade varit väldigt välkomna att få plats med för att utveckla skolvalet. Det har föreslagits från och andra partier och också i den allmänna debatten. Det handlar om att på det sättet skapa ett rättvist skolval som kommer fler till del så att vi ser till att alla barn får goda möjligheter att välja och också möjlighet att komma in på de skolor som de helst önskar. 109 Statsrådet (S) replik: Jag har hört så många ursäkter för att få trycka på nej-knappen, den ena efter den andra. Jag har inte ringt och inte varit tillräckligt trevlig och tillmötesgående. handlar det om: Vad förtjänar medborgare? Är det så att alla ska få välja skola på lika villkor utan att man ska välja i ett system där platser redan är paxade i kön? Är det så att vi ska ta bort den fria etableringen som förstör så många fina, planerade och bra skolkommuner i ? Det är konstigt att tänker säga nej. Ska vi inte ha lokala politiker? Jag har varit i många kommuner där de har listor på många små åtgärder för att minska segregationen. Då menar de inte bara att man ska minska effekten av segregationen utan att man faktiskt tänker göra någonting åt det. Det handlar om samhällsplanering och var skolan ska ligga. Hur finns det skolvägar så att alla kan ta sig till den närmaste skolan? Är det så att man tror att närhetsprincipen är den enda principen har man inte läst förslaget. Det här förslaget innebär en möjlighet för alla huvudmän. Jag vill upplysa om att de i den här kammaren som tror att huvudman är rektor inte har förstått skollagen. Jag vill bara påpeka det. Skolpolitiker ute i kommunerna måste få verktyg för att minska segregationen. De ska inte vara offer för fri etablering, och de ska inte vara offer för hemliga skolköer i vissa fristående skolor som de är tvungna att finansiera. 110 (KD) replik: Elever ska kunna välja skola, skolor ska inte kunna välja elever, hör vi skolministern säga från talarstolen. Det påstås i debatten att elever inte får välja skola utan att det är skolorna som väljer elever. Självklart är det eleverna som ska välja. Skolministern vet förstås att skolor inte får sortera elever, och de får inte ha några hemliga köer. Därför blir det ganska märkligt när man hör skolministern tala om sin egen tid som rektor och hur hon då bevittnade fusk med kön till skolan. Jag undrar: På vilket sätt fuskades det med köerna när skolministern var rektor? Det vore bra om skolministern utvecklade det så att vi förstår karaktären och vidden av problemet. Anmälde skolministern i sådana fall missförhållandet till Skolinspektionen? Om hon kände till fusket men inte larmade, varför såg skolministern mellan fingrarna på fusket? 111 Statsrådet (S) replik: När jag har beskrivit de åtgärder som man vidtar ute i fristående skolor för att just kunna göra vinst på elever var det allmänt hållet. Jag tänker inte stå här och erkänna någonting som jag aldrig har gjort. Jag vill bara tala om när fristående rektorer träffas och när vi ser hur systemet är. Vi ser att de hemliga köerna är just vad ett kösystem i en friskola är. Den är inte offentlig för någon annan än att rektor får titta i den. Ingen annan har insyn, och inte ens Skolinspektionen. Därför kallar jag det för en hemlig kö. Vem som står på vilken plats finns det ingen som har rätt att veta. Det gäller vem som står bakom, vem som står därefter och hur man tillämpar reglerna. vet vi att många skolkoncerner har en vinstmarginal på eleverna på kanske 5–av all skolpeng. Får man alltså in per elev tar man 5 000 eller som går direkt till vinst. Då har man inte råd med vissa elever. Det här vet alla. Det är allmänt känt. Det är dock väldigt svårt för föräldrar att kunna vända sig till Skolinspektionen och faktiskt säga: Jag tror att någon fick gå före. Hur ska man veta att man har den rätten? Hur ska man veta om de tester som man gör av alla i kön? Där kan man kalla tillbaka de svaga eleverna och säga: Det är nog bäst att ni går till en annan skola. Det är också ett system för att tydligt sålla bort elever som gör att marginalen blir 5–som man vill ha ut i vinst och som kanske ägaren kräver. Jag tror att många lärare gör ett superjobb därute i både kommunala och fristående skolor. Men detta är ett system som vi har förlorat kontrollen över. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 9 Beslut om ärenden som slutdebatterats KU21 Behandlingen av skrivelser Kammaren biföll utskottets förslag. KU39 Ett modernt offentligt belöningssystem och de allmänna flaggdagarna Punkt 1 (Ett modernt offentligt belöningssystem) 2. res. 1 (V) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 54 SD, 28 C, 16 KD, 16 L, 10 MP, 1 - 1:22 V, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L,6 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Dagen för val till som allmän flaggdag) 2. res. 2 (SD) 57 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 28 C, 22 V, 15 KD, 16 L,10 MP, 1 - 2:1 M, 54 SD, 1 KD, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP KU38 En skyldighet att lämna uppgifter till Kammaren biföll utskottets förslag. KU40 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. Punkt 6 (Konsekvensanalyser i fråga om den personliga integriteten) 2. res. 2 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 54 SD, 28 C, 22 V, 16 KD, 10 MP, 2 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Kammaren biföll utskottets förslag. KU42 Indelning i utgiftsområden Punkt 1 (Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden) 2. res. (M, SD, KD) 132 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 28 C, 22 V, 16 L, 10 MP, 1 - :61 M, 54 SD, 16 KD, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP UbU29 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning Punkt 1 (Lagförslaget) 2. res. 1 (V) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 54 SD, 28 C, 16 KD, 16 L, 10 MP, 1 - 1:22 V, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 2 (Uppföljning av ägar- och ledningsprövningen) 2. res. 2 (M, SD, KD) 132 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 28 C, 16 L, 10 MP, 1 - 2:61 M, 54 SD, 16 KD, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 3 (Tillämpningen av ägar- och ledningsprövningen) 2. res. 3 (SD, C, KD) 99 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 16 L, 10 MP, 1 - 3:54 SD, 28 C, 16 KD, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 4 (Förtydligande och uppföljning av demokrativillkoren) 2. res. 4 (SD, KD) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 28 C, 16 L, 10 MP, 1 - 4:1 M, 54 SD, 16 KD, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 5 (Firande av skolavslutningar och traditionella högtider) 2. res. 5 (SD, KD) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 60 M, 28 C, 16 L, 10 MP, 1 - 5:1 M, 54 SD, 16 KD, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 6 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 6 (Övriga frågor om verksamheter med konfessionell inriktning) 2. res. 7 (SD) 3. res. 9 (L) 57 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 28 C, 10 MP, 1 - 7:54 SD, 1 - Avstod:61 M, 22 V, 16 KD, 16 L Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP UU9 Strategisk exportkontroll 2021 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Punkt 2 (Regelverket för krigsmaterielexport) 2. res. 3 (M) 3. res. 4 (SD) 4. res. 5 (V, MP) Förberedande votering 1: 55 för res. 33 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 61 för res. 56 för res. Kammaren biträdde res. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 28 C, 16 L Avstod:54 SD, 22 V, 16 KD, 10 MP, 2 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 3 (Tillämpning av regelverket) 2. res. 8 (KD) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 54 SD, 28 C, 16 L, 1 - Avstod:22 V, 10 MP, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Kammaren biföll utskottets förslag. UU18 Förstärkt kontroll av produkter med dubbla användningsområden Punkt 2 (Utredning om skärpt regelverk och definitioner av vissa begrepp) 2. res. (V, MP) 33 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 54 SD, 28 C, 16 KD, 16 L, 1 - :22 V, 10 MP, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Kammaren biföll utskottets förslag. UU10 Verksamheten i Europeiska unionen Punkt 5 () 2. res. 6 (L) 16 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 54 SD, 28 C, 22 V, 16 KD, 10 MP, 2 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 6 () 2. res. 7 (V) 23 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:87 S, 61 M, 54 SD, 28 C, 16 KD, 10 MP, 1 - 7:22 V, 1 - Frånvarande:13 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 7 (Utrikes- och säkerhetspolitik) 2. res. 9 (M) 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 54 SD, 2 C, 22 V, 16 KD, 16 L, 10 MP, 2 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 8 (Beslutsordningen i utrikes- och säkerhetspolitiken) 2. res. 11 (M, C, KD, L) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 54 SD, 22 V, 10 MP, 2 - 11:61 M, 28 C, 16 KD, 16 L Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 9 (Sanktioner) 2. res. 12 (SD) 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 22 V, 16 KD, 16 L, 10 MP, 1 - 12:54 SD, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 12 (Konfliktmineral) 2. res. 19 (MP)