prot · H90973 · 2022-02-25 00:00:00 — Jag vill bara dubbelkolla med : Här har väl inte ändrat sin inställning, utan ni står väl fast vid att inte avkriminalisera eget bruk av narkotika? Det skulle vara ett intressant besked att få från i denna diskussion. Jag tror nämligen att en avkriminalisering av eget bruk skulle vara en enorm gåva till de kriminella gängen. Då skulle vi öka, legitimera och normalisera narkotikabruk så att de kan sälja ännu mer narkotika och bli ännu rikare på det. Detta vill vi inte göra. När det gäller Kriminalvården är en av kriminalpolitikens bäst bevarade hemligheter att återfallen i brott faktiskt minskar. var det som återföll i brott från det att de släpptes från fängelset. De senaste siffrorna ligger på . Det är alltså en kraftig nedgång från . Det finns säkert många orsaker till detta, men en del är att vi förmodligen gör ganska bra saker inom kriminalvården. Vi har behandlingsprogram när det gäller missbruk men också andra program som gör att man i ökad utsträckning kan återanpassas och komma ut i samhället och starta om sitt liv. Detta vill vi naturligtvis gärna fortsätta att utveckla. 18 (M): Jag måste säga att det är beklagligt att ministern, när jag har väckt en interpellation som handlar om hur beroendevården och insatserna inom kriminalvården kan utvecklas och förbättras, ägnar blott av sitt senaste 4-minutersinlägg åt att beröra just de frågorna. Vi kan gärna ha en bredare narkotikapolitisk diskussion, men har jag ställt en interpellation om vad vi kan göra konkret för att adressera extremt höga narkotikarelaterade dödlighet inom det område som justitie- och inrikesministern ansvarar för, bland annat Kriminalvården. När det gäller den översyn som ska göras av narkotikapolitiken i stort har varit pådrivande för att den ska komma till stånd, liksom övriga partier inom socialutskottet. Det är ett helt enigt socialutskott som har krävt den. Och detta tillkännagivande är tydligt med att den fortsatta narkotikapolitiken i ska vara just restriktiv. har på intet sätt ändrat uppfattning i fråga om det. Men vad vi ser är att beroendevården också behöver bli bättre. Vi ska gå hårt åt de kriminella gängen. Vi ska bekämpa narkotikabrotten. Men vi ska säkerställa att människor som är fast i ett beroende och ett missbruk ska få vård och hjälp. Det behöver bli bättre i hela ledet, från arbete, till regionernas ansvar men också inom kriminalvården. Här finns det ett betydande problem med hur det fungerar . Väldigt många av dem som är intagna inom kriminalvården har ett problematiskt missbruk och en grav beroendesjukdom som de tyvärr inte i någon större utsträckning får insatser för. Ministern lyfte fram att det antal som går de behandlingsprogram som finns inom kriminalvården har ökat något och att det var drygt 700 som senast fått göra det. Men det är omkring 5 000 som är intagna på fängelser inom kriminalvården och som har ett narkotikamissbruk. Man når alltså inte en särskilt stor andel. Här behövs det mer. Jag tror också att det behövs mer än bara kbt och annat för att man ska komma till rätta med bekymren. Det behövs också till exempel LARO-behandling, som är en behandlingsmetod som är i enlighet med de nationella riktlinjerna från . Dessa nationella riktlinjer måste också rimligen gälla för personer som vistas inom kriminalvården. Därför tycker jag att det är viktigt att vi gör den här rejäla utvärderingen av den svenska narkotikapolitiken och beroendevården. Men vi får inte stanna upp i arbetet med att försöka utveckla beroendevården och de insatser som här och kan rädda liv. Detta är evidensbaserade åtgärder, vårdprogram som är i enlighet med nationella riktlinjer. En sak som jag och ministern är helt överens om är just att om vi ska lyckas hjälpa människor bort från kriminalitet och bort från missbruk och beroende krävs det att olika aktörer samverkar och att man har fungerande vårdkedjor. Det är därför som jag också har lyft fram frågan om att ge Kriminalvården rätten att ta initiativ till samordnad individuell plan. när jag träffar representanter från kriminalvården eller representanter från Sis, , som är en annan omdebatterad verksamhet, vittnar de om en stor frustration över att de gör insatser av en persons liv. Förhoppningsvis kan de så att säga stoppa ett negativt beteende. Men för att detta inte bara ska bli en parentes krävs det att andra aktörer – socialtjänst och andra – tar vid. Därför är det viktigt, tycker jag och , att fler aktörer får möjlighet att ta initiativ till samordnad individuell plan. är det alltså bara regionerna och kommunernas socialtjänst som har denna möjlighet, inte kriminalvården och inte Sis och andra viktiga aktörer. Det tycker jag att vi borde ändra på. Det vore ett sätt att skapa en bättre sammanhållen vårdkedja för dessa utsatta personer. 19 Justitie- och inrikesminister (S): Jag tolkar svar när det gäller översynen av narkotikapolitiken som att ni inte vill avkriminalisera eget bruk. Det är ett viktigt besked; då är vi överens i den delen. Jag vet att det finns andra partier som driver en annan linje, men detta var ett bra besked. talar om samordnad individuell plan. Men det är faktiskt redan så att man inom kriminalvården utgår från individuella verkställighetsplaner för varje person, där man så att säga försöker inrikta sig på vad varje person behöver. Då säger att det var 700 som gick dessa behandlingsprogram men att det är ungefär 5 000 som sitter på anstalt. Så är det. Men alla 5 000 har inte ett beroende, utan de har olika problem som man måste komma till rätta med. En del behöver en behandling för sitt missbruk. Andra behöver läsa upp sina betyg. Det är faktiskt ganska många som behöver det. Många behöver en yrkesutbildning. En tredje grupp kan behöva behandlingsprogram för hjälp och stöd för att kunna hantera sina psykiska problem, aggressioner och så vidare. Varje person har individuella behov som man i så stor utsträckning som möjligt måste försöka tillfredsställa. Vi expanderar och bygger nu ut kriminalvården kraftigt. Vi har drygt 7 000 frihetsberövade i just , lite drygt 5 000 på anstalt och lite drygt 2 000 i häkte. Jag är väldigt angelägen om att när vi nu bygger ut kvantiteten inte tappar kvaliteten, utan att vi ser till att fortsätta hålla en hög kvalitet i kriminalvården. När jag besöker fängelser och jämför med hur det var när jag besökte fängelser vill jag påstå att den stora förändringen är att vi nu är mycket bättre på framför allt yrkesutbildning och att gå in och hjälpa till och rusta människor tills de kommer ut. Men behandling för deras missbruk är naturligtvis också en väldigt viktig del. Jag pekar här på möjligheten att avsluta fängelsevistelsen på ett behandlingshem, det som kallas vårdvistelse. Det tycker jag är väldigt bra. Jag utesluter inte att man ska vidta ytterligare åtgärder eller öka Kriminalvårdens befogenheter. Men jag är angelägen om att höra med kriminalvården vilken typ av uppdrag som i så fall skulle behövas. Om det är fråga om läkemedelsbehandling är det egentligen en fråga för hälso- och sjukvården. Det får det inte slarvas med. Om man ska gå in med det måste det vara en kvalitet i den behandlingen. När det gäller om kriminalvården ska ägna sig åt det för jag gärna en dialog med dem om det. Jag utesluter inte detta. Men det måste i så fall utgå från de behov och de problem som man har sett i myndigheten. Låt oss fortsätta denna dialog i så fall. Men jag vill nog påstå att det som man gör inom kriminalvården , med de ytterligare åtgärder som vi nu vidtar för att förstärka detta arbete, leder i rätt riktning. Men jag utesluter inte att vi behöver göra ytterligare saker. 20 (M): Mycket blir nog bättre inom kriminalvården. Men vi måste ändå komma ihåg att kriminalvården i grunden inte har uppdraget att behandla personers beroendesjukdomar. Detta ansvar ligger egentligen i grunden på kommunernas socialtjänst och på regionerna som ansvarar för hälso- och sjukvården. Det är här som det uppstår ett bekymmer med att det blir ett glapp mellan de olika aktörernas ansvar och att personer inte får de vård- och behandlingsinsatser som de behöver när samverkan inte fungerar. Därför tycker jag att det hade varit bra med en överenskommelse mellan och Regioner om hur detta samarbete kan utvecklas och förstärkas, så att alla får den vård som de har behov av och som de har rätt till och att den sker enligt nationella riktlinjer för till exempel beroendevården. Så funkar det inte . Och det är därför som jag föreslår detta. Jag tror att det vore bra om Kriminalvården fick rätten att ta initiativ också till vård och behandling enligt till exempel LARO, eftersom det är en livräddande behandling som också kan betyda oerhört mycket för att förebygga framtida kriminalitet. Personer som har ett tungt opioidmissbruk är, som en konsekvens av sitt beroende, i regel mycket kriminella för att kunna finansiera sitt beroende. Jag tar även upp en annan fråga i min interpellation. Den handlar om att ge Kriminalvården i uppdrag att också jobba aktivt för att förebygga överdoser. Vi vet att personer som friges från fängelse och som har ett opioidberoende har en kraftigt förhöjd risk att dö i överdoser. Enligt den europeiska narkotikabyrån är risken åtta gånger högre efter frigivning. Här vore det en väldigt konkret och enkel åtgärd att ge Kriminalvården i uppdrag att ta fram en överdosstrategi. Det vore också bra om en sådan blev en del av en nationell svensk överdosstrategi. Där kan vi lära mycket av som har jobbat framgångsrikt för att minska antalet överdoser, som är den vanligaste orsaken till narkotikarelaterad dödlighet. Jag tackar för debatten. 21 Justitie- och inrikesminister (S): Jag vill också tacka för debatten. Detta är ett pågående utvecklingsarbete. Och jag utesluter inte alls, som sagt, dessa ytterligare åtgärder. Jag vill bara peka på att Kriminalvården faktiskt har fått i uppdrag av regeringen att vidareutveckla det återfallsförebyggande arbetet bland annat genom att stärka samverkan med berörda myndigheter och civilsamhälle. När vi talar om berörda myndigheter är det naturligtvis också kommunernas socialtjänst och hälso- och sjukvården som det då handlar om. De ska ju lämna en rapport till regeringen om hur detta arbete går, och när den rapporten kommer får vi se vilken typ av åtgärder som Kriminalvården i så fall efterfrågar för att kunna göra det här arbetet bättre. Jag är helt och fullt öppen för att göra det, och jag är förstås också beredd att avsätta resurser för det. När det gäller överdosfrågan tar jag gärna med mig den, för jag är ganska övertygad om att det där i alla fall i viss utsträckning redan görs. Jag vet dock också att det precis som säger finns en stor överrisk efter att en person släpps ur fängelset. Det är ofta då överdoserna kommer. När det gäller att kriminalvården kan förstärka sitt arbete också i den delen vill jag gärna kolla upp hur detta arbete bedrivs, för här kan man faktiskt rent konkret medverka till att rädda liv. Tack än en gång för debatten! Vi fortsätter det här arbetet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellationerna 2021/22:309, 311 och 312 om en särskild lönesatsning för poliser och betald polisutbildning 22 Justitie- och inrikesminister (S): har i tre interpellationer frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att uppfylla målet om 26 200 poliser till 2025, om jag avser att stödja en särskild lönesatsning för att höja polisernas villkor och därigenom attrahera fler kompetenta sökande till polisprogrammet samt om jag tänker ta några initiativ för att införa en betald polisutbildning i syfte att fylla platserna på utbildningen med kvalificerade sökande. Regeringen initierade den pågående utbyggnaden av för att stärka polisverksamheten i hela landet. Målsättningen med tillväxten är att från ingången av 2016 till utgången av 2024 öka antalet polisanställda med 10 000. är antalet poliser runt 22 000 som det finns ungefär 3 000 blivande poliser på polisutbildningen. Att det förekommer icke nyttjade platser på polisutbildningen beror på att regeringen har gett förutsättningar för att kraftigt öka antalet platser. har antalet antagna till polisutbildningen nära tredubblats. Detta har varit möjligt eftersom regeringen har ökat kapaciteten hos Totalförsvarets plikt- och prövningsverk, startat två nya polisutbildningar, initierat en ny och snabbare antagningsprocess till polisutbildningen samt möjliggjort att civilanställda specialister kan utbildas till poliser. har regeringen säkerställt historiskt stora ökningar av anslaget. har myndighetens anslag ökat med nästan , en ökning . Till 2024 beräknas anslaget öka med nästan jämfört med , motsvarande en ökning . höjda anslag har gett förutsättningar att använda medlen till bland annat förbättrade villkor för de anställda. Polisernas genomsnittliga grundlön har ökat med . Det är en avsevärt högre löneökningstakt än för många andra grupper på arbetsmarknaden. Den genomsnittliga grundlönen för alla poliser är . Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen, som bygger på att fack och arbetsgivare kommer överens om anställningsvillkoren på arbetsmarknaden. Det är en grundläggande och viktig princip för den statliga sektorn. Min uppfattning är att varken interpellanten eller jag ska besluta löner och ob-tillägg för ett särskilt yrke. Attraktiviteten i polisyrket har ökat bland annat beroende på att löner och andra villkor har förbättrats. Det bekräftas av det höga söktrycket till polisutbildningen och den låga personalomsättningen bland poliser – totalt men så låg som om man bortser från pensioneringar. Det ska jämföras med personalomsättningen i övriga statliga anställningar som är . Påståendet att många poliser lämnar yrket stämmer inte. följde med ett minskat antal poliser som slutade. slutade 950 poliser, och slutade 762 poliser. Ungefär hälften av de som slutar går i pension. Utifrån prognosen i tillväxtplan, som lades fram , har det visat sig att det är färre poliser än förväntat som lämnat yrket och fler än förväntat som återanställts. Antalet poliser i låg på den högsta nivån någonsin som cirka 3 000 studerar till att bli poliser och snart ska ut och patrullera på gator och torg. Detta är rätt, riktigt och viktigt. 23 (SD): Jag får tacka för svaret. Men uppenbarligen räcker inte detta, för det går alldeles för långsamt. Sedan tillträdde som justitieminister 2014 har dödsskjutningarna ökat från 19 till cirka 48 , vilket är en ökning med . Av dem som dödats i våldsdåd var andelen som dog av skjutvåld , och var andelen – och ökningen fortsätter. Polisen säger dessutom att läget är akut och har varit det . Den grova kriminaliteten slukar väldigt mycket resurser från den övriga polisiära verksamheten. Utredningar om vardagsbrott får stryka på foten, och vanliga medborgare känner sig utlämnade till vardagsvåld som varken polis eller åklagare verkar ha tid att bry sig om. Polisen hänvisar till att det finns så mycket grövre brott som kräver deras uppmärksamhet och att de därmed inte har tid för de så kallade vardagsbrotten. Jag hade samtal med några butiksägare som berättade att de bara anmäler ett av tio brott som sker i deras butiker. De anser att det är lönlöst att anmäla brotten eftersom i princip alla utredningar läggs ned. Det är inte längre värt mödan att göra en anmälan – det skulle i så fall vara för att kunna få ut pengar från försäkringsbolaget. Detta gäller såklart inte bara brott som sker i butik, utan det gäller även alla övriga brott som människor blir utsatta för. finns det i princip ingen lokalpolis som kan ha ett samarbete med det lokala samhället. En butiksägare i berättar att det tar för polisen att komma om han behöver akut hjälp. Det är som sagt inte bara hanteringen av vardagsbrottsligheten som får stå tillbaka, utan jakten på de kriminella gängen har även gjort att det är svårt för polisen att utreda annan grov brottslighet, som till exempel våldtäkter. Den typen av brott har i fått flytta till enheten för brott i nära relation, vilket är en redan hårt ansatt enhet där det inte finns tillräckligt med personal för att utreda även de här brotten. nämnde att antalet polisanställda har ökat, och visst, numerärt har de ökat. har anställt tusentals nya personer, men det ska även vägas in att befolkningen i har ökat och att kriminaliteten har ökat. Antalet polisanställda har ökat , men antalet utbildade poliser har bara ökat med 3 ½ procent. I yttre tjänst har det faktiskt blivit färre poliser, och många slutar , speciellt i storstadsregionerna. fanns det 9 726 i yttre tjänst, och 2019 var det 9 049 poliser i yttre tjänst. Det är en minskning från 94 till 88 poliser per 100 000 invånare. Siffrorna har alltså inte förbättrats utan snarare tvärtom. var det inte ovanligt att poliser stannade i yttre tjänst i 10–. anses det som om en polis stannar i yttre tjänst i säg 1–. Unga poliser med ytterst i yttre tjänst blir befordrade till yttre befäl och får i och med det ta ett väldigt stort ansvar. De har då inga äldre kollegor med erfarenhet att luta sig mot. Utifrån detta tycker jag att det är lite märkligt att inte ens kan ta i beaktande att det kan finnas fördelar med riktade lönesatsningar för att attrahera fler kompetenta sökande och med att införa en betald polisutbildning. Min fråga är därför: Vad tänker göra rent konkret? De alternativ som har föreslagit är tydligen inte aktuella för regeringen. 24 Justitie- och inrikesminister (S): Det där var ju en total svartmålning av polisen och hur läget i polisen är. Det är en bild som jag menar inte alls stämmer med verkligheten. Sanningen är den att vi efter de satsningar vi har gjort på polisen nu har ett läge där har fler poliser än – hade vi 21 929. kommer också antalet poliser per capita, alltså antalet poliser per invånare, att öka. Även den siffran kommer att kunna nå all-time-high. Vi kommer alltså inte enbart ikapp själva befolkningsutvecklingen, utan vi ökar också antalet poliser per invånare. Totalt sett har vi fler polisanställda än någonsin, 34 716. Vi har fler i polisutbildningen än någonsin; det är över 3 000 som går utbildningen och är på väg ut. Om man tittar på anslagen ser man att polisen har mer pengar än den någonsin har haft. Det är egentligen en helt remarkabel utveckling: –2025 ökar polisens anslag från lite till . Det är nästan en fördubbling av anslaget till polisen om tio . Jag kan knappt tänka mig att någon annan myndighet i svensk statsförvaltning har växt snabbare, i varje fall inte . Detta är en helt historisk satsning; det handlar alltså om nästan fördubblade anslag . Vi har också rekordmånga som vill bli polis. Söktrycket är jättehögt till de utbildningar som vi har haft. Vi har dessutom tagit fram ytterligare två utbildningar i och . Vi har färre som lämnar polisen och fler som återvänder till polisen. Av dem som lämnade polisen har över 800 poliser återanställts. Detta är poliser som har varit ute , kanske i andra sektorer. ser de att det händer saker och att politiken – regeringen – ser till att det satsas på polisen. Det finns ett samhällsproblem som de vill vara med och hjälpa till att försöka klara upp. De är ju poliser i grunden. De ville tillbaka in i polisverksamheten och tog det steget. Över 800 personer har återanställts, som sagt. Ungefär en fjärdedel av dem som har slutat har återanställts och är på väg tillbaka in i poliskåren, så den här svartmålningen av läget och verksamheten i svensk polis ställer jag inte alls upp på. Detta är faktiskt inte med verkligheten överensstämmande. tog upp lönefrågan. Vi har haft en väldigt stark löneutveckling för polisyrket . Det grundar sig på en överenskommelse som den förre rikspolischefen gjorde med och som ledde in lönerna på en högre bana. Man har bland annat satsat på poliser i yttre tjänst. har genomsnittslönen för en svensk polis ökat med nästan . Lönerna har ökat snabbare för poliser än för de allra flesta andra grupper på arbetsmarknaden. Jag är angelägen om att man alltid ska hålla armlängds avstånd mellan lönebildningen å ena sidan och regering och riksdag å andra sidan. Det är en del av den svenska arbetsmarknadsmodellen att det är parterna som tar ansvar för lönebildningen. Vi som politiker ska inte sitta här och bestämma vem som ska ha vilken månadslön, vilket ob-tillägg människor ska ha eller hur mycket extra de ska ha när de jobbar kvällar och . Det blir nämligen helt ogörligt. Om politiken går in och detaljreglerar på det sättet kommer det dessutom att väcka kompensationskrav från andra grupper. Jag slår vakt om den svenska lönebildningsmodellen. 25 (SD): Det är verkligen ingen svartmålning av och deras verksamhet eller av hur samhället ser ut, utan detta är fakta. Det är så här det ser ut. Vi har problem; det går inte att komma ifrån det. säger att det är en all-time-high när det gäller antalet polisanställda och poliser. Det stämmer vad gäller numerären, men varför har vi då en så hög kriminalitet som vi har? Hur är det med den gängkriminalitet vi ser? Arbetet mot vardagsbrottsligheten får stryka på foten. Det är något som inte funkar. Dessutom har vi det mål om 26 200 fler poliser som ska uppnås till 2025. Det kommer inte att nås; det vet vi . Någonting måste göras. Det som regeringen har gjort räcker inte. Det finns ett stort antal tomma platser på , och detta antal har faktiskt ökat. Det är många som söker dit, men platserna fylls fortfarande inte. var av platserna på tomma. Dessutom är det så att mellan av dem som kommit på polisutbildningen har slutat in på utbildningen. Detta händer varje termin, så frågan är varför dessa elever slutar. Är det fel på rekryteringen? Är det något som måste ses över i rekryteringsprocessen? Det är dock en annan fråga. För att bli en bra polis krävs erfarenhet. har gjort en undersökning som visar att av de anställda i poliskåren gör något aktivt för att planera för ett arbetsliv utanför . Vi börjar faktiskt åter att se en ökning av antalet som slutar. Det gick nedåt , men eller 2021 har antalet avhopp faktiskt ökat . Detta är exklusive pensionsavgångar. var det av poliserna som slutade av andra anledningar än pension. Det håller inte att fortsätta att säga att det kommer nya poliser. Som jag nämnde tidigare är polisyrket ett erfarenhetsbaserat yrke, och det är förödande för den brottsbekämpande verksamheten när erfarna poliser slutar. Detta speglar även den problematik som vi ser i samhället . har nästan 2 500 poliser slutat, och detta är exklusive pensionsavgångar. Dessutom går inte polisyrket att jämföra med andra statliga arbeten; det gäller såväl lönesättning som antalet som slutar. Att ersätta en polis är inte lika enkelt som att till exempel ersätta en civil utredare. Eftersom vi har den polisbrist som vi har är det väldigt kostsamt varje gång en polis slutar, både i pengar och för samhället. Det är, återigen, därför vi behöver göra någonting mer konkret. Det spelar ingen roll att det aldrig har funnits så många poliser som det finns när vi har den kriminalitet och de problem som vi har samt många poliser som funderar på att sluta eller faktiskt slutar. Vad tänker göra förutom det han har sagt ? 26 Justitie- och inrikesminister (S): Vi kommer fortsätta att bygga ut både polisen och det övriga rättsväsendet. Vi fortsätter att sätta av stora resurser till detta . Polisens anslag har som sagt nästan fördubblats . Det finns ingen statlig myndighet som har växt lika snabbt som polisen har gjort , vågar jag påstå – i alla fall inte i modern tid. säger tvärsäkert att det här målet inte kommer att nås. Det får vi väl helt enkelt se. Vi kompletterar de insatser som vi redan har gjort. På grundutbildningen har vi 3 000 i utbildning; de är på väg ut. Sedan kompletterar vi med funktionsutbildningen, som gör att en del av dem som redan jobbar i kan vidareutbilda sig till polis. Detta kommer att locka ytterligare personer in i poliskåren. Vi har även insatser för att återrekrytera. Jag vill nog påstå att det totalt sett är ett ganska bra resultat att ha återrekryterat 800 anställda . Polisen har väldigt låg personalomsättning; den är .