prot · H90967 · 2022-02-16 00:00:00 — Sedan är det naturligtvis så att vi har kritik – och det har vårt parti haft länge – när det gäller EU:s överstatlighet. Vi tycker att Lissabonfördraget och ett antal mått och steg därefter har fört alldeles för mycket beslutskompetens från den nationella nivån till den federala nivån inom EU-systemet. Detta tycker jag fortsatt är principiellt problematiskt för ett parti som värnar om subsidiaritetsprincipen och självständighetsprincipen. Det finns också frågetecken om EU:s strategiska kompass och om vilken påverkan den kommer att ha på den nationella tekniska suveräniteten och på en del andra områden. Jag menar att detta inte är utrett. Det finns möjligheter med EU när det gäller handel, insatser mot gränsöverskridande kriminalitet och organiserad brottslighet, miljöfrågor och liknande, men det finns också problem med att man tar över beslutskompetens i frågor där beslut kan fattas på , regional eller nationell nivå i . När det gäller frågan om balans mellan stormakter hävdar jag bestämt att denna formulering har lett till fler frågor än svar. Det är olyckligt. Det man däremot ofta inte har med sig i resonemanget från övriga partier är att vi i samma andemening och stycken talar om vår vänliga inställning till Nato och till samarbetet med Nato och . 50 (C) replik: Jag hörde ett nej – EU är inte viktigaste utrikespolitiska arena. Det var ett nej på den frågan från och . På hemsida säger man att det på det utrikespolitiska området och när det gäller EU framför allt ska handla om att underlätta återvändande för individer som befinner sig illegalt i . Detta verkar vara syn på EU:s utrikespolitiska uppdrag, och jag kan tycka att det är en märklig hållning. Jag är nyfiken på detta med balansen. Hur ser egentligen på balansfrågan? Ni talar om att det byggde på en balans och dialog mellan och . Är det så? 51 (SD) replik: Min förståelse av hur den formuleringen kom till är att detta handlar om att det medför, och bör medföra, en oerhörd kostnad för stormakter att angripa varandra eller mindre stater. Det krävs ett stort mått av diplomati och översyn av andra lösningar innan det går till militär konflikt eller urladdning. Detta är andemeningen; det finns fördelar med att ha en balans i det avseendet. När vi nu talar om balans skulle jag vilja vända på det och ställa en fråga till och . Man skriver från håll att ska vara pådrivande för att reducera kärnvapenhotet och medverka till en balanserad nedrustning. Varför vill man inte främst att , och andra aggressiva kärnvapenmakter, som har både kunskapskompetens och kärnvapen, har ett större ansvar i den frågan? 52 (V) replik: såg en enig riksdag till att stoppa vapenexporten till efter ett gemensamt initiativ från och Liberalerna. Initiativet kom efter att attackerat de kurdiskdominerade områdena Rojava och Afrin i . Ett viktigt möte inför att beslutet fattades var ett möte där träffade det kurdiska partiet , som leder det självstyrande området i Rojava i nordöstra . På mötet fick vi konkret och relevant information om attack, och en diskussion om att stoppa vapenexporten till formades. Med på mötet var också ett par företrädare för . Det kurdiska motståndet mot terrorgruppen har uppmärksammats och hyllats av omvärlden, bland annat med anledning av försvaret av gränsstaden . Vi var därför många som höjde på ögonbrynen när partiledare i samband med statsministeromröstningen här inne i kammaren gick till attack mot kurderna i allmänhet och mot PYD i synnerhet genom att kalla dem terrorister. har många av oss förvånats över SD:s tidigare utrikespolitiska talespersons resa till , där han bland annat träffade diktatorn . Han har även deklarerat stöd till diktatorn. Alla vet dessutom att regimen i hålls under armarna av den ryska regimen såväl militärt som ekonomiskt. När Civil Rights Defenders startade en kampanj mot diktatorer runt om i världen, bland annat och , började ifrågasätta deras statliga stöd i debattartiklar och i skriftliga frågor i riksdag. kollega i utrikesutskottet var den högste ansvarige för detta. Anser att kurderna i som försvarar sig mot är terrorister? Är det Erdoğan, och ni hejar på? 53 (SD) replik: Jag tackar för frågorna och möjligheten att utveckla mitt resonemang. Nej, är det tydliga svaret. Det stora flertalet av dem som försvarar och kämpar för den kurdiska självständigheten är absolut inte terrorister. Det är snarare tvärtom. Däremot har ett av våra främsta argument för att inte släppa in i EU och inte heller ingå fullvärdigt Natomedlemskap varit just vår kritik mot Erdoğan. Det talar sitt tydliga språk. En del av det som refererar till är sådant som skett före mitt tillträdande som utrikespolitisk talesperson och del av utrikesutskottet, så jag kan inte recensera allt av det. Men jag har själv fört samtal med delar av den kurdiska rörelse som finns i . Man har då framfört till mig vilka behov som finns, vilken problematik man ser på marken och vad som skulle behöva göras. Jag är fortsatt beredd och intresserad av att lyssna på de rösterna för att se om vi kan göra ett handslag för åtgärder och insatser som skulle stärka deras ställning, roll och möjligheter att försvara sitt territorium. Det är mitt svar på den frågan. 54 (V) replik: Det är uppenbart att har en mycket inkonsekvent Syrienlinje i sitt parti när partiledaren och den utrikespolitiska talespersonen ger två olika bilder av vilken politik man för. Man har svårt att skilja på dem som kämpar för att bygga demokrati och dem som vill ha diktatur och terrorism. Men det är välkommet att svaret är nej från . har ju lite av en ”ny på jobbet”-skylt på sig . Det är inte helt lätt att kliva in i den utrikespolitiska debatten. Men man kan väl ändå säga att rätt många av oss har tät dialog och kontakt med våra Europaparlamentariker. Jag skulle tipsa om att upprätta den kontakten och styra lite mer vad man gör i . utförde bombningar mot kurderna i och . Jag frågade utrikesministern om hon fördömde de bombningarna. vill jag fråga samma sak. 55 (SD) replik: Jag gläds åt att är mån om att vi har nära relationer och kontakter mellan oss sverigedemokrater i och våra partikollegor i . Det kan jag försäkra att vi har, och löpande. Jag känner som sagt till vad som hände vid gårdagens omröstning och så vidare. Men jag tycker att det är viktigt att framhålla att det lätt blir en alldeles för onyanserad diskussion om man tar en enstaka omröstning, lyfter den ur dess sammanhang och använder den för att måla upp en bild av att SD på något sätt skulle vara ett ryskvänligt parti. Om man jämför med ett antal övriga partier i har återigen ett stabilt facit. Vi har riktat 13 resolutioner, lagt fram 54 ändringsförslag och ställt ett antal skriftliga frågor i Putinkritisk anda. Vi har som sagt vidtagit mått och steg för rysk uteslutning ur Swift, ett stopp av Nord Stream 2 och EU-stöd till genom fredsfaciliteten. Jag vet ett antal partier här som har betydligt sämre facit på kontot. Så mycket kan jag säga. 56 (L) replik: Jag tackar ledamoten för anförandet. Till att börja med tycker jag att det är positivt att lyfter fram frågan om och . Det gläder mig. Min första fråga är om precis som Liberalerna fördömer de aggressioner som är skyldigt till gentemot . Min andra fråga handlar om . Det är klart att det angrepp och de aggressioner som just nu riktas mot också är angrepp på , eftersom de är angrepp på den europeiska säkerhetsordningen. I försvaret av är det såklart rimligt att stödja på alla de sätt som vi bara kan. Det var mycket beklagligt att röstade emot det ekonomiska stödpaketet i i går. Det är klart att det väcker frågan hur skulle ställa sig i . Skulle ställa sig bakom ett liknande förslag om det läggs fram i ? Det vore, tycker jag, beklagligt om man inte gjorde det. Den som inte står på sida står på sida, helt enkelt. Den tredje frågan handlar om rättsstatens principer. brukar ju kritisera EU därför att man menar att EU bestämmer för mycket över länderna. Man brukar hänvisa till det som man kallar för nationell kompetens. Min fråga är: Menar att upprätthållandet av rättsstatens principer är en fråga som varje enskilt land måste få bestämma självt över, eller är det en fråga där precis som Liberalerna menar att EU och andra länder borde ha en rätt och skyldighet att lägga sig i, så att rättsstatens principer efterföljs? 57 (SD) replik: Jag tackar för frågorna. På frågan om och det säkerhetspolitiska läget i den regionen är mitt svar ja. Jag fördömer detta å det kraftigaste. Det gör vi också som parti. Jag tycker att hela den uppskalning av konflikten som sker från sida är otroligt tragisk och oroväckande. Jag hoppas att vi kan göra ett och annat handslag för att vidta ytterligare mått och steg och rikta kritik mot . När det kommer till frågan om har jag räknat upp ett antal mått och steg som vi vidtagit, framför allt i . Vi har också, upplever jag, en rätt så samstämmig röst från utrikesutskott i förhållande till och kritiken mot . Det är glädjande. När det gäller den fråga som avgjordes genom omröstning i går i fanns det vad jag förstår en kritik avseende processen. Frågan hade inte beretts ordentligt i berört utskott i parlamentet. Man hade invändningar mot en del av de tekniska delarna i paketet och förslaget. Tyvärr är det ofta så, inte minst i en europaparlamentarisk process, att det när man röstar om en helhet eventuellt kan räcka med att det är en eller två delar av hundra som man inte ställer sig bakom för att man ska avstå från hela paketet. Det är beklagligt i sig. Men det finns också en annan problematik. Jag upplever att mina kollegor i och ser positivt på ett antal biståndsmedel som parlamentet tidigare skickat. Man har också varit skarpa förespråkare för EU:s fredsfacilitet för att stärka militärt och ekonomiskt. Men det är inte oproblematiskt att skicka blanka checkar när man vet att det finns problem i den ukrainska ekonomin och att det har funnits svårigheter att hantera stora ekonomiska resurser i form av bistånd. Vi har ett starkt svenskt bistånd också. Om det skulle läggas fram ett förslag här i riksdag är jag inte främmande för att titta noga på det och se över möjligheten till ett stöd till det. 58 (L) replik: Jag välkomnar svaret om , men jag beklagar svaret om . i politiken är det så att man måste ta ställning till det som ligger på bordet. Man kan ha kritik mot detaljer. Man kan sakna detaljer. Det kan finnas detaljer som man motsätter sig. Men man måste ta ställning till det som ligger på bordet. Det som låg på bord var ett välbehövligt ekonomiskt stöd till . Det sa inte ja till. Det är mycket beklagligt. Om man inte står på sida står man på sida, menar jag. Jag fick inte heller svar på min andra fråga som handlar om rättsstatens principer. Liberalerna menar att rättsstatens principer ska upprätthållas i hela världen. Det är vår skyldighet som individer att se till att de upprätthålls i hela världen. Jag tycker inte att det är någonting som ska lämnas till vardera land. Om det är så att man inte följer rättsstatens principer måste man kunna intervenera. Menar att EU ska intervenera när rättsstatens principer inskränks eller inte? 59 (SD) replik: Jag tackar för följdfrågan. Jag är en varm förespråkare för och vän av rättsstatens principer i alla fall. Det gäller globalt, i och i . Som jag sa i ett tidigare replikskifte är en viktig role model för andra regioner att ta efter. Det är också någonting som jag brukar framhålla när vi diskuterar de här frågorna inom ramen för och det nordiska samarbetet på olika plan. Det har jag också gjort när jag tidigare i min roll som ansvarig för mediepolitiska frågor riktat kritik mot både och när det kommer till viss utveckling på det området. När det kommer till nationell kompetens uppstår det en problematik när en författningsdomstol i ett EU-land gör en bedömning och gör en annan bedömning och man inte är överens om vad som egentligen ska gälla. Vi kan framhålla, bör bejaka och förespråka att rättsstatens principer ska gälla genomgående överallt. Det tycker jag att vi kan göra tillsammans. Men däremot är jag inte expert på om det bäst fattas beslut på europeisk nivå eller på nationell nivå. Det finns en vikt av nationell suveränitet. 60 (MP) replik: Också jag vill beröra det säkerhetspolitiska läget och den ytterst aktuella situationen . Omröstningen i går gällande är såklart anmärkningsvärd. Man behöver inte dra det så långt som till en generell linje gentemot eller liknande. I det här läget finns det ett starkt behov i att få ett ekonomiskt stöd. var det enda parti som inte stöttade detta. Det är också lite anmärkningsvärt eftersom tidigare i debatten sa att man vill att EU snabbt och effektivt ska genomföra saker på de områden där man tycker att EU bör göra saker. har man i det här läget inför omröstningen, som ändå handlar om som behövs till just , hänvisat till att det gick för snabbt, trots att man använde en etablerad snabbprocedur och att läget är så akut som det är. Vi har kanske inte tid att ha utdragna byråkratiska processer. En stor majoritet av gjorde bedömningen att i det här läget var det rimligt och nödvändigt att stötta beslutet. Men det var inte det jag tänkte fråga om. Det jag tänkte fråga om är att det har blivit smärtsamt tydligt hur tätt kopplad säkerhetspolitiken är till energipolitiken. Vi vet att till exempel mycket fossilgas och anrikat uran kommer från och att EU är väldigt beroende av i de här frågorna. Det är ett särskilt problem nu när man kanske inte kan fatta de beslut som man skulle vilja med tanke på det beroendet och att det kan användas mot EU. Jag frågar helt enkelt: Vad anser om den situationen? 61 (SD) replik: Tack, , för frågan! Om vi börjar i frågan om kan jag helt enkelt upprepa vad jag sagt tidigare. Den information jag har fått från gårdagens votering, omröstning och behandling i är just den att det å ena sidan fanns tekniska invändningar mot hur delar av paketet såg ut. Det var ett skäl till att avstå i omröstningen i det fallet. Men det fanns också invändningar mot hur mottagningskapaciteten av det ekonomiska biståndet såg ut i . Det är också med tanke på att man måste värdera vilken typ av stöd som är mest träffsäkert i det här läget. Jag hänvisade till exempel till att vi utan tvekan har stöttat EU:s fredsfacilitet som kan stärka inte minst militärt med rätt typ av politiska och militära muskler. Utöver det ställer jag mig positiv till det stora bistånd som har bilateralt till . Det tror jag är en väldigt viktig del. När det kommer till energiberoendet har vi påpekat att inte minst regeringens förtida stängning av den svenska kärnkraften har lett till att vi har en energikris i landet. Vi har skenande elpriser och en opålitlig energitillgång på grund av att vi inte har säkra och stabila energikällor. I och med det ökar också vår risk, åtminstone för beroende av rysk gas och rysk energi. Det är oerhört olyckligt. Precis som jag har nämnt här har vi varit kritiska till Nord Stream 2 och att större delar av blir mer beroende av rysk gas, vilket också är ett påtryckningsmedel för . Det gäller inte minst med intervention mot europeiska länder som med flera. Utvecklingen är oroväckande. Vi behöver ställa om och säkra svensk stabil energi till primärt svenskproducerad energi i . 62 (MP) replik: är det inte bara kol, olja och gas där en stor del av importen kommer från . Det handlar också om kärnkraft och anrikat uran där en stor del av den import som har av anrikat uran kommer från . Att kärnkraften är lösningen på energiberoendet från är kanske inte en enkel lösning. Om skulle satsa på det förnybara är det tvärtom det mest säkerhetspolitiskt effektiva och hållbara. Det faktum att vi importerar en så stor andel anrikat uran från är ett problem. Det gäller särskilt om den enda lösningen som förs fram i debatten är just kärnkraft. Det är inte särskilt säkerhetspolitiskt hållbart. Det kan på samma sätt som man har gjort med gas användas av som en bricka i det politiska spelet. Vad anser om kärnkraftens säkerhetspolitiska hållbarhet? 63 (SD) replik: Tack, , för följdfrågan! Den är också problematisk. Två fel gör inte ett rätt. Det är oerhört problematiskt att man från svensk sida har den här typen av import av anrikat uran från , skulle jag vilja påstå, och har ett så stort mått av det som används. Det ger också säkerhetspolitiska dimensioner som vi inte önskar. Det är såklart inte heller positivt. Det är ytterligare ett skäl till att utveckla den fjärde generationens kärnkraft i . Vi ska också se över nya sätt att importera eller hämta uran i , som det finns goda förutsättningar för. Det finns också en annan stabilitet i det, inte minst i vår geologi till stabil kärnkraft, om man jämför med många andra delar av världen. Vindkraften däremot har vi bara försörjning av när det blåser och har fortfarande inte teknik för att lagra. 64 (C): När föll och när Sovjetimperiet upplöstes öppnades dörren för fredlig samexistens i vårt . Avspänning blev en realitet som avbröts med det och den efterföljande ryska ockupation av av georgiskt territorium – och Tschinvali. Det är två georgiska regioner som erkände som stater och flyttade in sin militär i. Kreml visade att under inlett en ny era av imperiebygge med nya konflikter. De var inte mellan öst och väst som under , utan mellan autokrati och demokrati. Den illiberala demokratin växer fram i vårt men också globalt. Av världens befolkning lever i autokratier. Demokratier ogillas av autokrater. De söker polarisera och skrämma med att fria och öppna samhällen hotar traditionella värden, traditionell kultur och religion. Minoriteter som hbtqi-personer erkänns inte. De och andra minoriteter, likaväl som kvinnor, förtrycks. Mänskliga rättigheter, frihet, fria journalister, oppositionella, kvinnorörelser, fria akademier och oberoende domare sägs hota traditionella värden. måste stadigt stå upp för demokratins röster i världen, för mänskliga rättigheter, som också är kvinnors rättigheter, och mot förtryck. ska stå upp för den modiga belarusiska oppositionen mot den illegitime övergrepp på konstitution och människor. ska tydligt stå upp när kidnappar medborgare som vår och begår grava övergrepp mot mänskliga rättigheter och brott mot mänskligheten när man sätter uigurer i Xinjiang i tvångsläger för att utrota deras identitet. ska stå upp när fängslar och stänger ned demokratin i och hotar . , , , , , Erdoğan, Khamenei – listan på herrar kan bli lång. Listan kan också bli lång på dem som dessa herrar fängslar, torterar och även mördar för att makten känner sig hotad och för att statuera varnande exempel för andra. Det är hög tid för en ny global demokratiseringsvåg. Det borde bli svensk utrikespolitiks ledstjärna. EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska arena. Vi ska stå upp för de värden EU bygger på och samverka för att stärka EU:s röst för demokrati, mänskliga rättigheter och oberoende rättsväsen. Vi ska verka för att EU förmår agera när våra värden hotas inom unionen men även utanför. Vi välkomnar att EU till slut lyckades enas om en global sanktionsregim, Magnitskijsanktioner. Men, herr talman, den måste effektiviseras. Systematisk korruption och penningtvätt, autokratiers blodomlopp, måste inkluderas. EU måste utöka sanktioner mot när nu utsätts för oacceptabel aggression och krigshot och sikta mot oligarkerna och , mot korruptionens makt. Magnitskijsanktionerna, såväl unika svenska som dem inom EU, måste vidgas. Vi kan inte utesluta ett militärt angrepp på vårt land och inte heller på ett annat land i vårt närområde, inom EU. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. ska inte förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland eller nordiskt land, och vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. och våra övningar ger löftet trovärdighet. Vår solidariska säkerhetspolitik bidrar till stabilitet och säkerhet i norra genom samverkan med , som har en särställning, men också med övriga nordiska länder, EU och Nato. Den transatlantiska länken ska stå stark. Vår säkerhet byggs solidariskt. Utan den raseras, som ÖB säger, vår försvarspolitik. är inte neutralt, utan solidariskt, vid en rysk aggression. Självklart har varje land rätt att välja sina samarbeten och hur man övar och bygger sin säkerhet. Kreml varken kan eller ska ha något att säga till om när det gäller det. Det kan och ska däremot riksdag. Det är avgörande att Natos dörr står öppen i realiteten. riksdag har uttalat att dörr för medlemskap också ska vara öppen, på samma sätt som håller sin dörr för medlemskap öppen. Det är ingen hemlighet att vill se ett svenskt medlemskap i , helst tillsammans med . Om och när är dock ett beslut som självt fattar, och vi i ska inte folkomrösta om vår säkerhetspolitik. Det är inte den ryska befolkningen som militärt hotar den europeiska säkerhetsordningen, utan det är Kreml under Putins styre. Den pågående aggressionen måste med tydlighet, avskräckande och gemensam kraft brytas. Här krävs uthållighet och ett samordnat agerande mellan EU, Nato och . och hotas militärt direkt av Kremls imperiebyggare men också av hela bredden av hybridkrigföring för att nå Putins mål. Folkrättsvidriga erkännanden och annekteringar av , Luhansk, Donetsk och Tschinvali eller en intervention måste bemötas med eniga och tuffa sanktioner. , såväl som bland andra och , måste få vårt stöd för att hävda sin territoriella integritet. måste stöttas kreativt och med en bredd av insatser – även med försvarsmateriel om så efterfrågas. Det är , men även , och andra självständiga stater, som Kreml hotar. Men det är allas vår säkerhet som hotas. Kremls dörr för avspänning är stängd. Vi har att förhålla oss till den ryska neoimperialismen . ska vi hålla dörren öppen för dialog och stöd till det ryska civilsamhället, där många drömmer om och kämpar för frihet, mänskliga rättigheter och demokrati. Klimatförändringarna till följd av jordens uppvärmning är ett växande hot mot vår säkerhet. Det handlar om samhällens överlevnad, om våra barn, som får bära ansvar för det vi inte har klarat, om vatten, som är vårt viktigaste livsmedel, om ekonomiska påfrestningar och om migration. Här krävs solidaritet och samverkan för att klara anpassning men också för att klara klimatmålen. Här krävs globalt brobygge, för klimatet känner inga gränser. Det svenska biståndet är självklart en viktig del i åtagande för att nå en hållbar och inkluderande värld. står upp för ett bistånd på av bni – ett fokuserat och effektivt bistånd. kommer i ett inlägg här senare att beröra detta ytterligare, liksom när det gäller vårt samarbete i . 65 Utrikesminister (S) replik: En av regeringens främsta prioriteringar är kampen mot den organiserade brottsligheten, där korruptionen är en viktig del att bekämpa. Jag har därför tillsammans med min slovakiska utrikesministerkollega och fem andra EU-länder lyft frågan till EU:s högsta representant och till det franska EU-ordförandeskapet om att EU ska kunna införa ytterligare möjligheter att använda sanktioner mot allvarlig korruption utomlands. har lyft frågan inom EU, och det är bra att vi nu har ett gemensamt initiativ med sex andra EU-medlemsstater. Den organiserade brottsligheten och allvarlig korruption är i princip alltid gränsöverskridande, och det är därför även EU:s utrikesministrar måste jobba med de här frågorna. De sju länder som har undertecknat brevet är , , , , , och . tog i sitt anförande upp frågan och har personligen länge varit engagerad i den. Jag undrar därför vad har gjort för att få sina partivänner i andra länder att stödja i denna fråga. 66 (C) replik: Det är en fråga som vi diskuterar och har drivit i vårt Alde-parti på den europeiska nivån. Vi har ett tydligt samarbete, och vi har krävt att inte bara i brev ska kräva detta av EU utan att vi ska göra gemensam sak. Många av våra syskonpartier har tagit täten för att införa sanktioner i sina hemländer. Detta är möjligt att göra.