prot · H90967 · 2022-02-16 00:00:00 — ligger nära bottenplaceringen i en rad undersökningar i fråga om antalet tillgängliga dataset, vilket är oroande för framtiden. Arbetet med att erbjuda data på ett säkert sätt utan att till exempel röja personers identitet, att utveckla digitala plattformar som säkra molntjänster, som vi har hört om här tidigare, och att öka den digitala kompetensen måste drivas med ett betydligt större fokus om vi ska bli bäst i världen på att utnyttja digitaliseringens fördelar. Mitt i allt arbete med digitaliseringen, som är en nödvändighet för konkurrenskraft, måste digitaliseringens risker adresseras. Digitaliseringen måste kombineras med analyser av datasäkerhet, påverkan på den personliga integriteten och cybersäkerheten. Det handlar om privata företags molntjänster, där data som skickas kan krävas in av staten i till exempel och . Upphandlingar av säkerhetskontroller på flygplatser, som vi har läst om i tidningar, inklusive datahanteringen vinns av utländska bolag. Det handlar också om kamerautrustade utlandsproducerade bilar som fritt samlar in data runt om i vårt land och om desinformationskampanjer som den pågående om . Listan kan göras lång. Dataskyddslagen och andra tillämpliga lagar måste kontinuerligt utvecklas för att hänga med i den tekniska utvecklingen, och lagarnas tillämpning behöver följas upp på ett betydligt mer systematiskt sätt. Därutöver skulle kunna bli ett föregångsland när det gäller arbetet med de etiska riktlinjerna för AI-teknologin. Ett modernt och tydligt regelverk behöver etableras för att möjliggöra en etisk och juridiskt säker användning av olika AI-tillämpningar i samtliga samhällssektorer. Här måste vi också använda oss av EU:s kraft för en säkrare digitalisering och för att kunna påverka på global nivå. Där är alldeles för litet för att med kraft kunna driva dessa frågor. Dessutom är det nödvändigt att lägga en försvarsaspekt på vad vi gör och analysera sårbarheten när vi samlar mycket data med lätt dataåtkomst och när 5G-nät gör att samhället kopplas ihop och alternativen till det digitala blir nedmonterade. Liberalerna välkomnar det ökade intresset för vårt lands beredskap i dessa frågor. Posten i är viktig, inte minst ur ett beredskapsperspektiv, och konsekvenserna av just digitaliseringen har drastiskt minskat antalet skickade brev. Det är viktigt att postgången fungerar i hela landet och att den kan bedrivas på kommersiell grund. Alla inser att antalet brev kommer att fortsätta minska. Därför är det viktigt att hitta en långsiktig lösning som säkrar en god postgång i hela landet. Post, paket och bredband är mycket viktiga delar av samhällets infrastruktur för att hela ska fungera. Slutligen tror vi liberaler verkligen på förmåga till datadriven innovation, digitaliseringens potential för gamla och nya företag och för att minska kostnaderna inom en fortsatt bra välfärd. Vi behöver dock bli mycket bättre på att hantera riskerna med digitaliseringen. It är en av de viktigaste plattformarna för att ska vara möjligheternas land för alla. Jag står som sagt bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 5 om samhällets digitalisering. 259 (V) replik: När våra järnvägar och vägar byggdes i detta land byggde man en järnväg och en stor väg. Man byggde inte fyra parallella vägar eller fyra eller fem parallella spår. Jo, därför att detta var grundläggande infrastruktur som staten ansvarade för att bygga ut. Så ser det inte ut nu när vi bygger ny grundläggande infrastruktur, som jag anser att bredband och it är. Och jag tror att Liberalerna kan hålla med om att det finns ett grundläggande samhällsansvar här. Vi är helt överens om att vi inte når de bredbandsmål som regeringen har satt upp. Och regeringen stoltserar med att man har en marknadsdriven utbyggnad. Marknaden ska lösa detta. Men vi ser att det här finns ett marknadsmisslyckande. Det fungerar inte. It byggs inte ut i hela landet. Därför måste lappa och laga med sina samhällsmaster. Det är ett bra förslag. Men det innebär ändå att man lappar och lagar. vill tvinga tågföretagen och för att aktörerna ska dra bredband längs järnvägen. Vi hörde här att Liberalerna vill lägga extra till marknadsaktörer för att de verkligen ska bygga bredband i hela landet. , är det inte någonting som inte fungerar med denna marknadsdrivna modell när vi i politiken måste lappa och laga för att se till att hela landet ska ha fungerande it? kommer vi till utbyggnaden av 5G. Då har vi en möjlighet att bygga ett välfungerande 5G-nät som staten får ansvara för – och inga problem med externa aktörer. Anser Liberalerna inte att det finns ett samhällsansvar och att staten borde ta ansvaret för utbyggnaden av ny it i ? 260 (L) replik: Jag håller med om att det är väldigt viktigt att vi bygger ut och att bredbandsutbyggnaden och även 5G-utbyggnaden sker i hela landet. Vi går däremot kraftigt isär i synen på vad marknaden tillför och var staten ska gå in och göra saker. Marknaden har fungerat väldigt bra till väldigt stor del. Men när det kommer till delar i vårt land där det finns ett väldigt litet kundunderlag måste staten hjälpa till. Men det är en kombination av att marknadsbolag fortsätter att bygga ut men får viss stöttning från staten där det faktiskt inte finns kommersiella möjligheter att bygga ut. Det är alltså en kombination. Det är därför som vi säger att för att vi ska få en utbyggnad på de vita fläckar som finns, till exempel i fråga om bredband, måste staten hjälpa till. Längst ut i systemen måste staten hjälpa till. Det är därför som vi tillför . Vi har även tidigare, när vi stod bakom januariavtalet, sagt att staten behöver hjälpa till på de vita fläckarna. 261 (V) replik: Om vi tittar på järnvägen hade vi ett sådant system i . Det var små stumpar med räls lite här och där. En häst kunde dra fram dessa vagnar. Man kunde åka en liten bit. Sedan fick man kanske gå till fots eller åka med häst och vagn. Och sedan fanns det lite mer räls. Detta funkade inte. Därför gick staten in, och stambanor byggdes. Det byggdes ett nät med stambanor därför att det inte är riktigt rationellt att ha fem konkurrerande banor bredvid varandra. Men görs detta misstag då 5G ska rullas ut i hela landet. Då byggs det parallella nät. Dessutom måste detta omgärdas av en lagstiftning för att garantera säkerheten. Det är oerhört viktigt, men det är ganska svårt att säkerställa att det verkligen fungerar. Och utbyggnaden av både 5G och bredband i hela landet sker till en mycket stor kostnad. Därför är jag lite besviken över att Liberalerna hellre kommer i efterhand och lappar och lagar i stället för att identifiera it och 5G som grundläggande samhällsinfrastruktur som staten behöver ta huvudansvaret för att bygga ut. När det sedan gäller vilka som de facto bygger det på marken har vi ju byggbolag, tekniker och andra som staten får lägga ut arbetet på, men borde inte staten ha huvudansvaret för utbyggnaden? 262 (L) replik: Jag anser att staten ska ha ett ansvar för att hela landet fungerar. Det är det jag menar med att man får hjälpa till längst ut i glesbygd och landsbygd, för där finns det inte tillräckligt mycket kunder för en kommersiell utbyggnad. När det gäller marknaden kan man väl dessutom säga att det blir en konkurrens som gör att priserna går ned och att man måste vara mycket mer effektiv i sin utbyggnad. Vi har tidigare i den här kammaren debatterat statliga bolag som ska driva utbyggnad av till exempel järnväg och att har kritiserat bland annat hårt för kostnadskontrollen. Jag tror därför att vi ska ha en marknad men att staten ska titta på detta så att hela landet får en möjlighet att utnyttja den nya tekniken. Staten behöver inte ta hela ansvaret för infrastrukturen och för att det ska fungera. Som vi ser har ju en väldigt stor del av den svenska befolkningen uppkoppling via bredband , men det är längst ut man behöver hjälpa till. Sedan finns det också sådana i tätbebyggda områden som faktiskt inte vill koppla upp sig, och det är ju upp till individen. Men möjligheten ska finnas. Här går alltså våra åsikter kraftigt isär, även om vi naturligtvis håller med om att alla i hela ska kunna använda både bredband och 5G framöver. 263 AXEL (MP): Digitaliseringen är central i byggandet av ett modernt, rättvist och välfungerande samhälle. Digitaliseringen för med sig fantastiska möjligheter. Genom digitalisering kan våra vardagsliv förenklas, arbetsmarknaden utvecklas och välfärden förbättras. Digitaliseringen kan också vara ett viktigt verktyg i klimatomställningen; det har inte minst visat. Stora internationella konferenser har ersatts av digitala alternativ, och många yrkesgrupper har arbetat hemifrån. Många har också angett att de fortsätter att göra det en eller . De restriktioner som har funnits under pandemin har även inneburit att digitaliseringen har tagit stora steg framåt – många har lärt sig att hantera nya digitala verktyg, och organisationer har rustat för och anpassat sig till ett stort digitalt deltagande. Det finns helt enkelt goda förutsättningar att även efter pandemin ha ett större inslag av distansarbete, digitala möten och konferenser och därmed minska behovet av resor. Inte minst är det angeläget att minska behovet av långväga resor, som ofta är väldigt skadliga för klimatet. När samhället nu digitaliseras i hög takt är det viktigt att det sker på ett jämlikt sätt. Alla ska ges möjlighet att ta del av digitaliseringens fördelar; digitaliseringen får inte leda till orättvisor eller till ett mer splittrat samhälle. ges inte alla den möjligheten. För exempelvis äldre personer kan det vara svårt att hantera telefoner och datorer, och det kan vara svårt att veta vart man ska höra av sig när det uppstår problem. Detta blir självklart ett extra stort bekymmer när hela samhället övergår till att enbart använda digitala lösningar och människor därmed riskerar att hamna helt och hållet utanför. För att minska det digitala utanförskapet bör särskilda tekniska lösningar erbjudas alla över en viss ålder. Dessutom bör bibliotekens roll att bistå äldre med tekniskt stöd förstärkas, och man kan även tänka sig att andra stödfunktioner utvecklas, exempelvis i dialog med civilsamhället. Vi vill också att regeringen analyserar och går vidare med förslag för att nå ökad digital jämlikhet. Den dåvarande miljöpartistiska bostads- och digitaliseringsministern, statsrådet , inrättade 2017 både en digitaliseringsstrategi och ett digitaliseringsråd. I en rapport som heter Delaktighet i en digital tid finns förslaget att identifiera, prioritera och peka ut ett antal nödvändiga samhällstjänster som alla medborgare ska kunna använda med hjälp av digital teknik som uppfyller kravet om design för alla. I rapporten beskrivs förslaget så här: ”De utpekade samhällstjänsterna ska uppfylla standarden för universell design, erbjuda god säkerhet och alla ska kunna erbjudas handledning för ökad användning och bra användarupplevelse.” Detta skulle ju innebära att fler människor fick möjlighet att vara en del av digitaliseringen. En ökad digital jämlikhet skulle göra väldigt stor skillnad i många människors vardag. I digitaliseringspolitiken finns också ett viktigt beredskapsperspektiv som bör aktualiseras både av pandemin och av de senaste veckornas och månadernas säkerhetspolitiska utveckling. Tillgången till fungerande internettjänster och telefoni för samhällets infrastruktur, kommunikation och administration underlättar påtagligt för samhället att snabbt ställa om vid en kris och är en väldigt viktig del av beredskapen. Därför är det viktigt att det finns bredband i hela landet, och det räcker inte med bara ett högt procenttal – täckningen måste . vill också att staten tar ett ökat ansvar för finansieringen av utbyggnaden i glesbygden och att det ska bli lättare för kommunerna att samarbeta om utbyggnaden av fiber så att näten förstärks. De privata operatörerna betalar beredskapsavgifter som används för att öka robustheten i näten, men vi anser att ytterligare medel behövs och att det behöver göras mer långsiktiga investeringar. Därför tycker vi att beredskapsavgifterna behöver höjas så att mer resurser kan avsättas för att göra internet robustare. Sammanfattningsvis är digitaliseringspolitiken central för det gröna samhällsbygget. Att genomföra digitaliseringen på ett medvetet sätt är också viktigt för beredskap och för jämlikhet och delaktighet i samhället. Det finns helt enkelt många goda skäl att satsa på digitaliseringen. Slutligen vill jag yrka bifall till reservation 14 om digital delaktighet. 264 (S): Många med mig gläds åt att vi nu öppnar upp. Även om många av oss är fullt medvetna om att pandemin inte är över är återgången till det normala viktig. Det vi har lärt oss är hur viktiga samhället och samhällsfunktionerna är under pandemin, och det gäller inte minst det område vi debatterar. Digitalisering, post, it, bredband, paket, brev etcetera är samhällsfunktioner som måste fungera oavsett om vi är i en pandemi eller inte. Jag skulle säga att det är än viktigare när vi befinner oss i kris. Att få samhällsinformation, att kunna beställa medicin – eller reservdelar till hjälpmedel, för dem som använder sådana – och att kunna få maten hemskickad är viktigt för människor. Det gäller inte minst dem som inte har någon som kan hjälpa dem eller som är sjuka. Men för många, fru talman, handlar det också om att se sina nära och kära. När länder stängde och det blev omöjligt att resa blev alternativet videosamtal. Detta har betytt väldigt mycket för många människor. Därför är dagens debatt viktig. har varit ledande på många områden inom digitaliseringen. Det hoppas jag att vi fortsätter att vara. Innovationer som kommer från vårt land har förändrat människors liv. Precis som klassiska svenska uppfinningar som när förändrade sättet att mäta temperaturen och trepunktsbältet gjorde oss säkrare i trafiken har Skype förändrat hur vi möts, Spotify hur vi lyssnar på musik och Klarna hur vi handlar. I betänkandet behandlar utskottet 157 yrkanden. Det visar att alla partier i tycker att dessa frågor är viktiga för . Allt från utbyggnad av bredband till digitalisering av myndigheter är viktiga steg för att underlätta för våra medborgare och företag. Utbyggnad av bredband har varit en prioriterad fråga för den här regeringen. är ett av de mest uppkopplade länderna i världen, trots landets storlek och avlånga form. Vi i har inte bara byggt ut, utan vi har också väldigt snabbt bredband. När man hör att vi i har avstannat beror det på att vi har kommit så långt, medan länder som kämpar med att bygga ut kommer från en låg utbyggnadstakt. För oss återstår den svåra biten att bygga ut där det inte är lönsamt. Marknaden, som alla trodde på, bryr sig inte om människor på landsbygden. Där finns inga pengar att tjäna. Där måste vi i politiken kliva fram och se till att det byggs ut. är remissen om lokaliseringsprincipen ute. Den ska vara klar . Jag hoppas innerligt att regeringen och snabbt kan komma överens och ändra lagen. Enligt Stadsnätsföreningens beräkningar går 150 000 hushåll och företag miste om snabbt bredband till följd av lokaliseringsprincipen. Det är viktigt att förslaget som kommer drivs igenom snabbt. Det är en enkel åtgärd som kommer att hjälpa oss att bygga ut bredband på landsbygden snabbare. Att vi nu dessutom har 5G-tekniken tillgänglig gör det enklare att börja beta av de sista procenten av befolkningen som inte har snabb uppkoppling. Från och med kan orter som , och stoltsera med att även de har 5G-uppkoppling. Detta kommer att betyda mycket för människorna som bor på landsbygden. Det är bra att vi bygger ut, men vi måste också fylla dessa bredbandsmotorvägar med innehåll. Myndighetssverige ska föregå med gott exempel när digitaliseringen i spåren av pandemin nu blivit så stark. Allt från att söka hjälp inom vården till att söka bygglov eller skola ska svenska myndigheter göra tillgängligt för människor på ett enkelt och säkert sätt. Det gäller även företag. Man ska med enkelhet – med ett klick – kunna få all information man behöver för att söka skola för sina barn eller starta företag. De hinder som finns måste försvinna. Vi måste dock göra det på ett säkert sätt, för det finns företag, personer och länder som vill styra vårt sätt att leva. Därför kan vi inte tillåta att data som ska skydda våra invånare hamnar i fel händer. Detta är otroligt viktigt när vi nu ska bestämma var molntjänster ska lagras. Det är också viktigt hur data hanteras av företag som skickar data mellan sina servrar. Senast i raden är Facebook, som hotar att lämna EU om de inte tillåts att lagra europeiska medborgares data någon annanstans. Vårt budskap måste vara klart: Mina data, mitt val. När vi nu implementerar och rådets direktiv om öppna data är spelreglerna för nyttjande av data viktiga. I betänkandet föreslås att direktivet ska genomföras genom en ny lag om öppna data som reglerar i vilka format och med vilka avgifter och villkor som informationen ska tillhandahållas. Just nu förbereds detta i . Öppna data och tillgång till data är viktigt för att vi ska kunna nyttja artificiell intelligens . Som nämndes tidigare skulle implementering av dagens AI i den offentliga sektorn kunna spara . Även om det finns stora pengar att spara finns det förstås utmaningar. Exempelvis krävs det bland annat användbara data och hantering av säkerhetsfrågor. Vi måste dessutom säkerställa objektivitet, saklighet och öppenhet. beslutades om en nationell strategi för ökad tillgång till data för bland annat AI. Om vi ska bli bäst i världen på AI och digital innovation inom den offentliga sektorn är detta nödvändiga steg i rätt riktning. Alla beslut som har tagits av regeringen eller i denna kammare har haft avsikten att ska vara bäst i världen på innovationer. Vi är redan bäst i EU och nummer 2 i världen, enligt Global Innovation Index. Det ska vi vara stolta över, men vi ska inte vara nöjda. Vad brukar man säga? Ingen minns tvåan. Allt som jag just pratat om leder oss osökt in på frågor om postservice. Minskningen av mängden postförsändelser är direkt orsakad av digitaliseringen. Myndighetsbrev, bankutdrag och skolplaceringar hanteras av digitala tjänster som Kivra eller myndighetspost. Behovet av att kommunicera med andra via brev har minskat drastiskt . Allt pekar dessutom på att det kommer att minska än mer. Därför är det viktigt med den utredning som pågår om hur vi ska finansiera framtida post. Den kommer att redovisas . Vi ser dock konsekvenser av minskade volymer. Varannandagsutdelning, postboxar och högre pris på frimärken är steg som företag har behövt ta för att kompensera för minskade volymer. Något som dock ökar lavinartat är paketmarknaden. Vi i måste fundera på hur samordningen ska vara . Att tvinga människor att åka till olika ställen beroende på vem som levererar vad kan inte vara rimligt. Samordningen på post- och paketmarknaden måste bli bättre; det är viktigt för både människor och miljö. Det måste även ske samordning mellan företag, framför allt när det ska köras inne i städer. Fler och fler e-handelsföretag låter sina köpare välja leverantör av varor. Man kan även själv välja leveransdag och leveranssätt. Jag tittar till exempel alltid på företag med bra arbetsvillkor och på att de har kollektivavtal. Priset är inte längre lika viktigt som tillförligheten och säkerheten. Det finns många områden som jag inte har berört i mitt inlägg, till exempel utbyggnad av 5G-nät, konkurrens, framtida nät och IOT. Jag har inte glömt dessa frågor, men jag skulle behöva mycket mer tid för att beröra allt. Dessutom har jag varit duktig och, , mejlat mitt manus till sekretariatet. Jag vill yrka bifall till förslaget i trafikutskottets betänkande TU6 och avslag på samtliga yrkanden. I detta anförande instämde , och (alla S). 265 (C) replik: Tack, , för ett bra anförande! Inom ramen för januariavtalet har och Socialdemokraterna haft ett väldigt gott samarbete just när det gäller satsning på fortsatt utbyggnad av bredband i hela landet. finns ju inte detta samarbete kvar sedan ett drygt halvår. regeringar, även alliansregeringarna, satsade också väldigt stora summor på fortsatt utbyggnad av bredband. Vi har antagit mål för hur vi ska ha det med bredbandsutbyggnaden och för hur mycket man som privatperson kan förvänta sig att få uppkopplat hemma. De mål som är uppsatta har satts upp , 2023 och 2025. Det mål som sattes har inte uppnåtts. Min fråga till som företrädare för Socialdemokraterna är: Är det Socialdemokraternas och regeringens mening att man kan nöja sig med att säga ”jaha, okej, vi uppnådde inte målet – vad synd, sådant händer”, eller kommer man att vidta några åtgärder för att följa upp vad det var som gjorde att man inte nådde målen och tillsätta någon form av handlingsplan, så att även detta mål kan nås? 266 (S) replik: Jag tackar ledamoten för frågan. Jag nämnde att det är otroligt viktigt att vi får vårt avlånga land uppkopplat. Om ledamoten lyssnade väldigt noga hörde han mig säga att marknaden inte har fungerat på alla de ställen där vi hade önskat det. Jag hade förstås önskat att vi hade nått målen, och det är beklagligt att vi inte har gjort det. Det finns förstås en massa olika anledningar till att så inte har skett. Jag tror att en av de viktigaste anledningarna är att marknaden inte har kunnat tjäna pengar på det vi har kvar. Tyvärr har jag när jag träffat människor ute i landet fått höra att det stått stilla innan någon kommer och gräver. har beslut fattats om att det ska vara teknikneutralitet. Vi tror förstås att det är en av de åtgärder som kommer att göra att vi får snabbare uppkoppling. Det har vi också märkt, som jag nämnde, i vissa orter på landsbygden där man går fram med 5G-nät. Det kommer att göra att människor blir uppkopplade väldigt effektivt, snabbare och på bättre sätt. Eftersom det är teknikneutralt kan man dessutom söka pengar för att sätta upp , till exempel för 5G-nätet. Vi vet att det är en bra teknik för att vi ska kunna koppla upp hela . 267 (C) replik: Man har fattat beslut om att vi ska koppla upp hela . Detta är verkligen någonting som behöver ske i samråd mellan flera olika instanser. Det offentliga måste ta sitt ansvar och marknaden sitt. Marknaden har på väldigt många håll tagit ett mycket stort ansvar, vilket även staten gjort. Men när det gäller utbyggnad av bredband och mobiltäckning i hela landet handlar det ju inte enbart om hur mycket pengar vi satsar. Det handlar också om andra saker som vi kan göra för att underlätta för en fortsatt utbyggnad. Ledamoten nämnde exempelvis lokaliseringsprincipen, som även jag tror kommer att kunna vara väldigt bra. En annan sak man skulle kunna göra är att ställa än tuffare och högre krav på myndigheter i regleringsbrev att underlätta för utbyggnaden av bredband i hela landet för att vi ska nå de uppsatta målen. Det har talats om 4G-nätet och 5G-nätet, och vi hörde tala om 6G-nätet. Det är jättebra. Vi ska tro på innovationer och framtiden. Men vi måste också komma ihåg vad det är som ska transporteras i näten. Är 5G-nätet så pass bra att vi från och med kan distribuera framtidens vård där och ställa om till utbildning? Eller är det bara riktat här och – vilket också är jätteviktigt – mot lantbruket och industrin? Vi måste ju gå tillbaka till vad det är vi ska använda nätet till och se till att det är robust och säkert. Det är en kombination. Fortsatt fiberutbyggnad med fiber i backen är jätteviktigt. 5G är framtiden och jättebra. Men för att nå de uppsatta mål som vi har kan vi inte bara förlita oss på att det är 5G som ska revolutionera allt och lösa det. Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt att man slår ihop detta och inte ser helheten med de uppsatta målen. 268 (S) replik: Jag tror att i replikskiftet har nämnt allt regeringen gjort för att underlätta. Jag vill fortfarande hävda att det inte har fungerat på grund av att marknaden har varit alldeles för seg, vilket jag fått höra i mina träffar med människor.