prot · H909130 · 2022-06-14 00:00:00 — Vi debatterar betänkandet om den proposition som regeringen har lagt fram gällande tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. I propositionen lyfter regeringen fram flera förslag. Det handlar om att införa informationsskyldighet för huvudmän till vårdnadshavare och elever om konfessionella inslag och att konfessionella inslag som huvudregel ska vara skilda från övriga aktiviteter inom utbildningen. Enskilda som ansöker om att bli godkända som huvudmän och som avser att bedriva verksamhet med en konfessionell inriktning kommer också att behöva ange det i sin ansökan och få tillstånd för det. Även befintliga verksamheter behöver ansöka om det hos tillståndsmyndigheten, i det här fallet Skolinspektionen. Det görs även öppningar för att Skolinspektionen ska ges bättre möjlighet att begära ut mer uppgifter från belastningsregistret när det gäller ägar- och ledningsprövning. En del definitioner tydliggörs också när det gäller kopplingen till undervisning och utbildning i skolväsendet. Det gäller begreppen konfessionella inslag och konfessionell inriktning. Flera har tidigare lyft upp att det också införs en lämplighetsprövning av enskilda som ansöker om att bli huvudmän inom skolväsendet med ett demokrativillkor, för att säkerställa att de aktörer som bedriver verksamhet i svensk skola följer demokratiska värderingar som vi alla står bakom. I den senare delen hade Lagrådet en del synpunkter på regeringens proposition eller den lagrådsremiss som presenterades för Lagrådet. Jag vill i det sammanhanget passa på och lyfta fram det som tydliggörs i propositionen och även i utbildningsutskottets betänkande. Regeringen tydliggjorde att ”såväl lämplighetsprövningen som tillsynen endast avser huvudmannen och, om huvudmannen är en juridisk person, de personer som ingår i ägar- och ledningskretsen”. Vad andra anställda gör på sin fritid omfattas inte av ägar- och ledningsprövningen eller av tillsynen och därmed inte heller av huvudmannens arbetsgivaransvar. Det är först om en anställd på sitt arbete, inom ramen för den verksamhet som godkännandet omfattar, agerar mot skolans värdegrund och mot demokrativillkoret eller på annat sätt agerar i strid mot den skolreglering som finns som huvudmannen har en skyldighet att agera. Grunden för svensk skola är att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Våra gemensamma skattepengar ska såklart gå till seriösa och långsiktiga huvudmän som bedriver utbildning utifrån skolans kunskapsuppdrag och demokratiska uppdrag. Det har funnits oseriösa aktörer både inom förskola och skola där staten inte har kunnat agera i tillräckligt stor utsträckning för att hindra att de verksamheterna bedrivs. Jag kan ändå notera att ägar- och ledningsprövningen har inneburit att några skolor har fått stänga. ser att det finns behov av ytterligare skärpning för att elever och vårdnadshavare ska kunna känna sig trygga med att de går till en skola som drivs av seriösa och långsiktiga aktörer. Därmed har vi ställt oss bakom att tillföra ett demokrativillkor till ägar- och ledningsprövningen. Vi välkomnar därför regeringens proposition där detta förtydligas och kraven stärks har. har dock en reservation i detta betänkande. Vi vill betona vikten av det som Lagrådet pekar på när det gäller att skyddet för personers yttrandefrihet är viktigt för personer som är anställda i förskola, fritidshem och skola. Därför är det lämpligt att regeringen följer upp ägar- och ledningsprövningen med hänsyn till det som Lagrådet har gett uttryck för, för att helt enkelt säkerställa god tillämpning av den nya lagstiftning som kommer att komma på plats. Med anledning av det vill jag yrka bifall till reservation nummer 3. 57 (V): I detta betänkande föreslår regeringen en rad förändringar i den lagstiftning som gäller fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. Det är något som har väntat på. Men vi blev besvikna när vi läste förslagen, som vi menar är ren kosmetika. Att som det föreslås i propositionen ha undantag för konfessionella friskolor från skollagens krav på att utbildningen ska vila på beprövad erfarenhet och vetenskaplig grund är för oss helt oacceptabelt. När den svenska skolan byggdes upp fanns det en bred politisk enighet om detta. har den utmanats. Införandet av marknadsstyrning av svenska skolor, såväl rent vinstdrivande skolor som skolor som vilar på konfessionell grund, har bidragit till att elever med olika bakgrund möts i allt mindre utsträckning i en gemensam skola. Detta förstärker den redan befintliga segregationen och de skillnader som finns i samhället. Detta är anledningen till att yrkar avslag på propositionen, trots att vi såklart står bakom stora delar av den. Exemplen har varit många på varför detta inte bör tillåtas i skolväsendet. Jag vill ta upp ett sådant exempel. uppmärksammade en skola med konfessionell inriktning. Elever fick lära sig att musik och radiokanaler inte skulle lyssnas på, för de var världsliga. Tjejers klädsel kontrollerades. Smink förbjöds, och alla tjejer på skolan skulle ha samma frisyr – kortklippta luggar. Elever tvingades dessutom i praktiken att bli medlemmar i den till skolan kopplade religiösa församlingen, trots att konfessionella inslag enligt dagens lagstiftning också ska vara frivilliga för eleverna. På denna skola ansågs det till och med att det var en synd att ha en tv-apparat hemma. Jo, jag pratar om den kristna friskolan Hällebergsskolan i . Bland de före detta elever som talade med var det åtminstone åtta som aktivt hade försökt begå självmord. Minst lika många hade sagt att de hade övervägt att göra det. Samtliga kopplade det dåliga måendet helt eller delvis till saker som de hade upplevt i sin skola. Sådant får över huvud taget inte vara accepterat eller acceptabelt i det svenska skolväsendet. Sedan måste jag tillägga, fru talman, att trots alla avslöjanden om missförhållanden och skandaler som har uppmärksammats finns det självklart en rad friskolor med konfessionella inslag som också fungerar väl och följer lagstiftningen. Men detta handlar inte om en enskild skola. Det handlar om vilket skolsystem vi vill ha i vårt land. Är det ett skolsystem som separerar elever från tidiga åldrar eller ett sammanhållet skolsystem där alla barn och unga får tillgång till en jämlik skola? Jag är medveten om att det förekommer att man i skolor som inte alls är konfessionella, det vill säga majoriteten av landets skolor, larmar om hur elevers rätt till att utöva sin religiösa tro förhindras och försvåras trots att detta är en mänsklig rättighet. Rapporter från bland annat och stiftelsen visar att några av de viktigaste anledningarna till diskriminering i skolan är bland annat rasism och islamofobi. Detta vill och jag bekämpa. Vi har därför väckt ett flertal motioner som handlar om just rasism i skolan. I det här fallet bör dock fokus vara på alla elevers rätt att få välja, tro på och utöva sin religion eller att inte göra det samt på en religionsundervisning av hög kvalitet – inte att skolan ska tillhandahålla konfessionell utbildning eller konfessionella inslag. Det ska aldrig råda tvekan om att rasism och islamofobi är oacceptabelt såväl i skolan som överallt annars. Där måste regeringen ta ett mycket större grepp i att motverka det hat och den rasism som många icke-vita elever möter i skolan och som för vissa leder till att de också väljer andra skolor, inte alltid för att de vill utan för deras trygghets och välmåendes skull. Härutöver har regeringen i propositionen valt att fokusera på nyetablering av friskolor med konfessionell inriktning, där man ska reglera konfessionell inriktning. Detta riskerar att leda till ett system där det råder olika lagstiftning för samma typ av skolor, vilket ytterligare minskar likvärdigheten i svensk skola. Jag vill också tillägga att jag är medveten om att detta inte gäller alla förslagen, men delar av propositionen gäller bland annat nyetablering av skolor och förskolor. Samtliga förskolor, skolor och fritidshem bör hållas konfessionsfria som barnens rätt till att få tro och utöva en eventuell religion ska respekteras. Så når vi ett skolsystem som fostrar samhällsmedborgare för framtidens värld, där sammanhållning och bildning är viktigare . Jag måste slutligen även ta upp frågan om marknadsskolan, som återigen är grundproblematiken i detta. Även i majoriteten av de fall som har uppmärksammats gällande konfessionella friskolor är det just marknadstänk, slarv och medvetna ekonomiska upplägg för att gynna ett fåtal individer och ägare som har varit problemet. Därför måste vi ta tillbaka den demokratiska kontrollen över skolan. Det ska inte vara acceptabelt att skolor till Skolinspektionen inte redovisar vilka som är deras ägare. Det ska inte vara accepterat att man mäter elevers kjolar. Det ska inte vara accepterat att de medel som skattebetalare har betalat in till skolan går till annat än det som de är avsedda för. Därför behövs en annan skolpolitik. ställer sig som sagt bakom stora delar av propositionen, men vi anser inte att den är tillräckligt långtgående utifrån det vi hade hoppats på från början. Därför yrkar jag bifall till reservation 1 från . Låt mig säga några ord till. Det finns vissa partier i den här kammaren som enbart vill diskutera en bestämd typ av konfessionella friskolor. Jag menar att det är en otroligt farlig väg att gå att separera elever på det sättet. Att måla upp en viss religion och en viss typ av elever på det sättet menar jag inte hör hemma i vårt samhälle. Och apropå att ha demokratikriterium vad gäller skolan: Vi borde kanske också ha det när det kommer till politiska partier. 58 (KD): står upp för elevers och föräldrars rätt att välja skola oavsett om det handlar om en fristående, en eller för den delen en . Vi är för alla typer av skolor så länge skolan klarar av att följa skollagen, läroplanen och skolans värdegrund, så länge eleverna är trygga och så länge skolan levererar goda kunskapsresultat. Det här gäller alltså lika för kristna friskolor. Det gäller för muslimska friskolor. Det gäller för kommunala skolor. I läroplanen står det att skolan ska gestalta och förmedla värden i överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism. Så är det tyvärr inte på alla skolor. Vi har exempel på muslimska friskolor som har könssegregerat undervisningen eller där kvinnliga lärare har undervisat i heltäckande slöja, niqab. Det har till och med förekommit skolor som anställt återvändare från terrorsekten . Så sent som fick två muslimska friskolor stänga efter larm från Säkerhetspolisen. Det är förstås bra att fler skolor nu har fått sina tillstånd indragna tack vare den utökade ägar- och ledningsprövning som bland annat har varit med och stöttat. Men det är fullständigt oacceptabelt att det fortfarande finns skolor med islamistiska kopplingar där elever riskerar att radikaliseras eller att skolor på andra sätt inte klarar sitt uppdrag. Därför behövs fler åtgärder för att tidigare komma åt de skolor som inte bedriver verksamhet i enlighet med skolans grundläggande värden. Självklart bör Skolinspektionen och kommunerna vid ägar- och ledningsprövning få fler uppgifter från belastningsregistret, inte minst uppgifter om brott som rör terrorism. Det är också en bra början att den som ansöker om att få starta en friskola ska ange om tanken är att den ska ha konfessionell inriktning, även om detta naturligtvis inte räcker så länge flera av dessa problematiska skolor bedrivs under täckmantlar som exempelvis Vetenskapsskolan eller Framstegsskolan. föreslår här att alla skolor ska vara skyldiga att tydligt deklarera sin filosofiska eller religiösa grund och på vilket sätt den kommer till uttryck i utbildningen. Det räcker alltså inte bara att ange att man bedriver en verksamhet med konfessionell inriktning. Vad gäller regeringens förslag till demokrativillkor delar vi naturligtvis fullt ut ambitionen att fler huvudmän ska stoppas redan i samband med ansökningarna, i stället för att godkännanden ska behöva dras tillbaka i efterhand. Vi är naturligtvis lika angelägna som någon annan om att få bort aktörer med extremistiska kopplingar från välfärden. Vi stöder därför förslaget till demokrativillkor. Men med tanke på den kritik som har framförts av bland annat ombudsmän, och anser vi att ett förtydligande i lagtexten vore på sin plats för att undvika risk för rättsosäkerhet och tillämpningsproblem. Vi yrkar därför att regeringen ska återkomma till med ett förtydligat förslag till demokrativillkor. Avslutningsvis, fru talman, är det efterlängtat att det nu tydliggörs att även kommunala förskolor, skolor och fritidshem har möjlighet att genomföra skolavslutningar och att uppmärksamma högtider i gudstjänstlokaler, som i kyrkan. Det är dock en stor besvikelse att regeringen föreslår att flera av de traditionella inslagen vid en skolavslutning i kyrkan över huvud taget inte ska få förekomma om inte skolan i övrigt har en konfessionell inriktning. Det är en besvikelse eftersom jag kommer ihåg alla fina skolavslutningar i kyrkan som jag har fått vara med om. Jag minns just hur högtidligt det var. Men det är också en besvikelse eftersom regeringens förslag står i strid med det tillkännagivande som gav . tog det, och ändå respekteras inte tillkännagivande. Det är under all kritik. För oss kristdemokrater är det en självklarhet att skolan ska uppmärksamma vårt kulturarv, våra sedvänjor och våra svenska traditioner, så att våra barn får en bättre förståelse för historia och våra rötter. Det är en självklarhet att traditionen med skolavslutningar i kyrkan ska få leva vidare. Lika självklart är det för oss att prästen ska kunna be en bön och att eleverna ska kunna få sjunga en psalm i samband med skolavslutningar i kyrkan. Det bör naturligtvis gälla trots att utbildningen bedrivs av en offentlig huvudman och i övrigt ska vara icke-konfessionell. Regeringen bör alltså återkomma med ett lagförslag som överensstämmer med tillkännagivande om skolavslutningar och traditionella högtider. Därför vill jag yrka bifall till reservationerna 4 och 5. 59 (L): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 9 under punkt 6. ska vara en sekulär stat. Min uppfattning är också att det svenska samhället ska ha en sekulär karaktär. Det är viktigt att religion är något som är privat. I grund och botten är vi från Liberalerna rätt skeptiska till att vi har religiösa skolor. har vi det, och vi har haft det . Föräldrarnas rätt att välja åt sina barn är väldigt viktig, men det är inte så enkelt som att skolväsendet nödvändigtvis ska bekräfta just föräldrarnas filosofiska överväganden. Jag menar att utvecklingen i mår bra av att barnen får miljöombyte, att inte skolmiljön är precis samma som hemmiljön. Vi har mycket stora utmaningar i med segregation. Om det här fenomenet breder ut sig finns det en risk att vi får fler och fler skolor, inte minst i utsatta områden, med en stark religiös profil där andra typer av värderingar, inte minst när det gäller jämställdhet, blir starkare och starkare. Jag är oroad över en sådan utveckling. Jag vill inte ha skolor i där man segregerar pojkar och flickor i undervisningen, till exempel. Skolinspektionen kommer dit, och då är alla glada och nöjda. Sedan åker de därifrån, och så fortsätter det som förut. Jag vill inte ha skolor i dit man bussar elever – pojkar och flickor ska sitta i olika avdelningar i bussen och så vidare. Vi har en del ännu mer extrema exempel som har nämnts här. Det gäller personer som Säkerhetspolisen i bedömer vara säkerhetsrisker. Det är personer med någon sorts militant läggning som arbetar i skolorna. Det är tvivelaktig personal och så vidare. Uppenbarligen kommer inte våra myndigheter riktigt åt detta. har det till exempel varit väldigt mycket problem rörande Römosseskolan i . Personer i samma ägarkrets startade nya skolor som granskningen pågick. Det är väldigt viktigt att barn och ungdomar har möjlighet att bryta sig ur den identitet de befinner sig i. Det är inte alla som är trygga i den miljö de är i. Vi ser att många barn far illa. Självklart finns det konfessionella skolor som fungerar bra – absolut. Men skolor som fungerar bra och där verksamheten rullar på behöver man inte debattera så mycket. Om de sköter sig har de inte heller särskilt mycket att frukta i fråga om den här typen av åtgärder. Men det som regeringen föreslår, fru talman, som vi i Liberalerna ställer upp på är att man måste vara mycket tydligare från konfessionella skolor i informationen till elever om att det är frivilligt att delta i dessa olika moment i undervisningen, till exempel. Det tycker vi från Liberalernas sida är bra. Vi tycker dock att man bör vara tydligare med att den sammanhållna skoldagen ska vara konfessionsfri. Det innebär att om man vill ha konfessionella inslag bör de ligga innan skolan börjar eller efter skolan har slutat. Det ska inte vara på raster och så vidare. Vi tycker också att det tydliggör bättre att dessa inslag ska vara just frivilliga. Vi tycker att det är viktigt att man skärper ägarprövningen och att man tittar på varifrån pengar och ägare när det gäller dessa skolor kommer, inte minst med tanke på att vi vet att det i mer extrema fall av religiös fundamentalism kan finnas internationella kontaktytor mot andra länder. Det vill vi inte att ska öppna för. Vi måste också, fru talman, vara tydliga med att detta är skattefinansierad verksamhet. Det betyder att de brister vi har sett på en del håll är fullständigt oacceptabla. Det är många som på olika sätt har en religiös tro. Jag har inte det, ska jag säga, men det är många andra som har det. Det är väldigt viktigt. Religion har också bidragit till mycket gott i samhället. Det tycker jag att man ska understryka. Religion har varit en källa till förtryck på en del håll. Men vi ser också religiösa som förtrycks väldigt hårt på grund av den religion som de har. Det gäller inte minst kristna runt om i världen och muslimer i /och så vidare. Religionen är viktig. Religionen finns i alla samhällen, och den kommer alltid att finnas. Den är en viktig del av vårt kulturarv, vår svenska historia och våra traditioner. Men det betyder inte att det svenska skolväsendet och det svenska skolsystemet nödvändigtvis ska bygga in mer av detta. Skolan i ska tvärtom vila på en sekulär grund – förutom att själva ämnet religion finns. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 17 (forts.) Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning (forts. UbU29) 60 (S): Den svenska skolan och trosutövning har en lång historia. Reformationen , då blev protestantiskt, innebar en förändrad syn på kristendomen. Tro skulle bygga på den enskildes relation till snarare än till kyrkan. Då behövde den enskilde ha koll på ungefär vad och trosutövning handlade om. Därefter översattes bibeltexterna till allmogens språk. Klockaren ålades att lära alla barn att läsa, och husförhör infördes. På så vis fick tidigt en utbredd läskunnighet i befolkningen. tog staten över. har staten och kyrkan gått skilda vägar. Och har lagstiftaren satt ned foten: Skolväsendet ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Saklighet och allsidighet, demokratins ideal och mänskliga rättigheter är fundament för den svenska skolan. Men denna princip har undantag. Skolor med offentlig huvudman får över huvud taget anordna aktiviteter med konfessionella inslag. Fristående skolor får dock ha religiös inriktning, men undervisningen ska vara konfessionsfri. Men i övrigt är det fritt fram. Vi socialdemokrater är av uppfattningen att den bärande tanke som präglade införandet av , den om att barn från olika bakgrunder har saker att lära av varandra och att vårt samhälle byggs starkare om direktörens och arbetarens barn får mötas och bilda gemensamma referensramar i skolan, är alltjämt giltig. Att det alls finns skolor med religiös inriktning är segregerande i sig. Det är det huvudsakliga skälet till att vi socialdemokrater vid flera kongresser har lagt fast vår inriktning om att religiösa friskolor borde förbjudas. Att huvudmän för skolor med religiös profil vid upprepade tillfällen dessutom blivit ertappade med regelvidrig indoktrinering, diskriminering eller ren brottslighet stärker mig i den övertygelsen. Vi tackar kyrkan för den tidiga läskunnigheten på bredden. Men ska utbildningen vila på vetenskaplig grund. Det är så att säga big bang och evolution som gäller, inte skapelseberättelser om och eller intelligent design. I början av innevarande mandatperiod bildade vi regering tillsammans med med stöd av och Liberalerna. Vi kom i januariavtalet överens om en hel del skolpolitik. I dessa förhandlingar lyckades vi få med oss de andra partierna så långt som till att införa ett etableringsstopp för religiösa friskolor. En utredning har lämnat en rad förslag om regeländringar som behövs för att komma till rätta med de mest otydliga delarna av reglerna för skolor med religiös inriktning. Men beredningen av ett etableringsstopp har visat sig mer krävande än vad som kunde förutses, och därför finns i den proposition som vi behandlar egentligen alla delar med utom etableringsstoppet. Regeringen har dock i denna proposition meddelat att den avser att återkomma med förslag om etableringsstopp. Dagens debatt handlar om lagstiftning som kommer att skärpa kraven på de religiösa friskolorna. Definitionerna av begreppen utbildning och undervisning tydliggörs eftersom det är en central distinktion i sammanhanget. Undervisningen ska fortsatt vara helt konfessionsfri. Utbildningen får i övrigt innehålla konfessionella inslag. Det innebär att raster, lunchraster, lägerskolor och liknande som inte är undervisning kan, om vissa villkor uppfylls, innehålla konfessionella inslag. Begreppet konfessionella inslag definieras som bekännande eller förkunnande inslag av en viss religion initierade av huvudmannen. Det innebär att till exempel bön eller trosbekännelse är ett konfessionellt inslag, men bara om de initieras av skolan. Om en enskild elev eller en elevförening ber är det såklart inte belagt med restriktioner vare sig i offentligt driva skolor eller i fristående skolor. Att som skolhuvudman möjliggöra för elever att utöva sin religion genom att till exempel upplåta lokaler till en religiös elevförening, anpassa schemat eller erbjuda specialkost är inte heller enligt den föreslagna definitionen att betrakta som konfessionella inslag. Begreppet ”konfessionell inriktning” definieras också så enkelt som verksamhet där det förekommer konfessionella inslag. Religionsfriheten är en stark demokratisk rättighet. Den ska inte begränsas. Det är både en positiv rättighet och en negativ rättighet, det vill säga att var och en har rätt till sin tro och att utöva sin religion men att var och en också har rätt att inte tro och att inte delta i trosutövning om de så önskar. Barn och elever ska kunna utöva både sin positiva och sin negativa religionsfrihet inom alla skolor oberoende av huvudman. Därför blir det viktigt att konfessionella inslag på riktigt är frivilliga. Den elev som inte vill delta ska inte tvingas att delta. Därför innehåller detta lagförslag krav på att skolan på förhand ska informera såväl vårdnadshavare som elever om vilka konfessionella inslag som anordnas, att deltagandet är frivilligt och vilka aktiviteter utan konfessionella inslag som anordnas som alternativ. Elever och vårdnadshavare ska alltså veta när konfessionella inslag anordnas och tillförsäkras en möjlighet att välja bort dessa så att deltagandet på riktigt blir frivilligt. En huvudman som vill ha religiös inriktning på sin verksamhet ska vid sin ansökan om tillstånd uppge detta för tillståndsgivande myndighet. Den som redan har religiös inriktning ska anmäla det till tillståndsgivande myndighet senast efter att dessa lagändringar träder i kraft.