prot · H909130 · 2022-06-14 00:00:00 — Görs något som är värt att hedra ska vi göra det. Det är mot denna bakgrund som många, i mitt eget och andra partier, lyfter fram detta i olika motioner. Och uppstod som vi hörde, tack vare fyra ledamöters samtal, en öppning för att KU kan ställa sig bakom behovet av detta. har haft ett belöningssystem, med olika slags belöningar som använts för att täcka det behov som vårt samhälle har och har haft av att uppmärksamma och belöna enskilda och deras insatser. Men vi hörde också att belöningssystem ändrades i grunden . Reformen av belöningssystemet innebar framför allt att utdelandet av utmärkelser inom det statliga ordensväsendet till svenska medborgare upphörde. Utmärkelser inom Svärdsorden och delades tills vidare inte ut; de skulle vara vilande. Ordensutmärkelser inom Serafimerorden och kunde fortfarande delas ut till utländska medborgare men inte till svenska. Det hände därför att det kolliderade när den som hade svenskt medborgarskap och hade gjort något värt att berömma, kanske i , fick stå tillbaka medan den amerikanske medborgaren kunde få ta emot belöningen. Detta väckte inte precis någon tacksamhet. Men 1995 ändrades regleringen något så att kungen åter kunde dela ut utmärkelser inom dessa ordnar till tronföljare. går vi längre. leddes av , som är närvarande här i kammaren, vår tidigare talman som också har varit ordförande i och gjort en betydande insats. Också här gjorde han en förtjänstfull insats och samlade oss alla i de olika partierna. Först kartlade vi formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika offentliga belöningar. Vi redogjorde översiktligt för andra delar av den statliga delen av det offentliga belöningssystemet. Sedan kokade vi ned det till att det finns ett behov. Vi följde naturligtvis riktlinjerna. En förtjänstfull insats skulle belönas. Det handlar om en insats som går utöver det som kan förväntas av en person i en viss roll eller i ett visst sammanhang. Det handlar inte om att belöna någon för att den har nått en viss pinne på samhällsstegen, utan man måste ha gjort något utöver det som skulle ha kunnat förväntas i denna roll. Det finns anledning att hålla isär vad som är en belöning för förtjänst och vad som är en belöning för en förtjänstfull insats. När vi talar om ordensväsendet handlar det om den förtjänstfulla insatsen. Regeringen föreslår utifrån utredningens betänkande att detta belöningssystem ska ha gemensamma utgångspunkter för tilldelandet och att utmärkelserna i princip ska användas för att belöna just förtjänstfulla insatser. Detta förutsätter att det finns ett flertal utmärkelser att använda, och därför har vi lyft fram dessa och väckt dem ur dvalan. Vi menar att staten med den reform som föreslås kommer att förfoga över ett tillräckligt antal utmärkelser med en tillräcklig bredd för att täcka olika belöningsbehov. Några ord om nomineringen; detta kan vara värt att lyfta. Det är alltså inte så att konungen eller möjligen regeringen eller statsministern ska sitta och fundera ut vem som ska få detta. Alla har möjlighet att nominera, och med alla menar jag precis alla. Det är möjligt att till regeringen eller till ordensväsendets högsta beslutande organ ordenskapitlet inkomma med förslag. Och så prövas de – alla kommer att prövas. Det gör att vi kan få bredden. Är det något som skulle hindra den bredd som efterlysts vore det att detta inte kommer ut och blir allmänt känt. Det är vår gemensamma uppgift att göra det känt. Det är inte bara riksdagsledamöter som ska premieras, som skedde här, utan vem som helst som har gjort något extraordinärt. Det finns många detaljer kring utdelningen. Jag tror att jag lämnar detta till den intresserade att läsa. Det beskrivs utförligt på hemsida. Ett ord om flaggdagar också. Vi inför dagen för val till som flaggdag. Det är inte ett ställningstagande som har att göra med att vi särskilt skulle vilja lyfta upp någonting politiskt kontroversiellt. Det handlar om ett val – till – och det är detta vi hedrar. Vi har genom demokratiska val beslutat att vi ska vara med i EU, och då är det alldeles utmärkt att dagen för val till blir flaggdag. På det viset hedrar vi demokratin. 51 (M): Ärendet som behandlas av kammaren rör frågor som jag har deltagit i beredningen av som ledamot i , där jag och representerat . Utredningen har utan tvivel varit en av de mest speciella uppgifter som jag har varit med om. Det beror dels på att utredningen faktiskt presenterade ett i det närmaste enigt slutbetänkande, dels på att frågeställningarna kring hur man bygger ett modernt offentligt belöningssystem 2022 varit många och slutligen fått bra och genomtänkta svar. Det är arbete som har legat till grund för regeringens proposition, och det är vid en genomläsning uppenbart att denna i hög grad grundar sig på utredningens slutsatser, som i sin tur präglats av en stor samsyn. Detta är glädjande, för om ett offentligt belöningssystem ska kunna fungera måste det redan från starten finnas en betydande enighet om varför, hur, vad och vem. Varför är kanske enklast att svara på. har det gått precis den så kallade ordensreformen genomfördes, som i grunden förändrade förutsättningarna för de offentliga belöningar som då fanns i , i synnerhet för de kungliga riddarordnarna. , 1974, då jag var ungefär gammal, fanns det en uppfattning, som delades av flertalet av de partier som då fanns representerade i , om att dåtidens belöningssystem hade fallerat. Det fanns berättigad kritik mot hur tjänsteår och befattningar avgjorde huruvida man kunde komma i fråga för en belöning eller ej. Det fanns också en genomtänkt kritik mot hur automatiken hade tagit över och ingen meritvärdering gjordes av enskildas insatser. Den senare frågan kom i dåtidens debatt i skymundan, vilket var beklagligt eftersom den i själva verket var central. Motiveringen blev i stället, som ofta , att det var otidsenligt med sådana dekorationer åt individer. I själva verket var det inte ordnarna som var omoderna. Det omoderna var att fortsätta att dela ut den typen av belöningar enbart för att en person suttit på en post eller ett uppdrag eller verkat på en arbetsplats i ett visst antal år. Det var alltså så läget var . Detta kunde man ha ändrat på och ändå behållit belöningar som då hade på nacken och som utgjorde och alltjämt utgör en viktig del av vårt kulturarv. Men tiderna förändras. Detta för mig över till frågor om hur och vad. Det är den process som startade med ett utskottsinitiativ i som 2022 lett fram till dagens riksdagsbeslut om att reformera det svenska belöningssystemet. Utskottets beslut grundades på insikten att det efter ett halvt sekel var hög tid att renovera det svenska belöningssystemet och få det i fas med samhällsutvecklingen. Det är också bra att samtliga belöningar inom vad som blir det centrala systemet för rikets främsta utmärkelser läggs samman i en förordning. När nu beslutar om en belöningsreform återinträder flera av de kungliga riddarordnarna på nytt i tjänst. Svärdsorden, och öppnas samtliga på nytt för svenska likaväl som för utländska medborgare, och i fallet med Svärdsorden och återupptas utdelandet som varit vilande. Men ett centralt system kräver också nya regler och verktyg för att se till att personer som har gjort förtjänstfulla insatser kan belönas på central nivå. Hur detta ska gå till är avgörande för slutresultatet. Det kräver mekanismer för nominering, bedömning, beredning och beslut. Allt detta kommer till uttryck i propositionen som ett resultat av arbete, och det viktigaste är givetvis inrättandet av det ordensråd som ska granska och rekommendera förslag på mottagare av belöningar. Här är det naturligt att påpeka att sammansättningen av ordensrådet blir viktig, så att detta innehåller kompetens och kunskap, men inte förutfattade meningar. Kommande regeringar behöver vara medvetna om den saken och ge uppgiften att förorda personer som ledamöter den uppmärksamhet som uppgiften förtjänar. ledamöter får mandatperioder av långvarig karaktär innebärande med en möjlighet till förlängning med en till två perioder, alltså sammantaget upp till av ett viktigt skäl, nämligen att det är viktigt med kontinuitet för att se till att inte tillfälliga strömningar eller snabba kast präglar bedömningar och rekommendationer. Men förtroendet kräver också noggrannhet i urvalet av personer som ska ingå i ordensrådet. Den som ska göra ett gott arbete i rådet behöver ett kallt huvud parad med en stark känsla för samhällsutvecklingen . Det är självfallet också bra att Kungl. , den institution inom hovet som svarar för ordens- och medaljärenden, ges en bra och tydlig roll i förhållande till det nya systemet. Regeringen bör som förestår från nu till och med , då förordningen om de statliga utmärkelserna träder i kraft och belöningssystemet börjar fungera, ägna tid åt att bygga upp rutiner för samverkan med denna institution och göra ett ordentligt arbete med att utse lämplig personal i och vidta andra förberedelser. Avslutningsvis vill jag säga några ord om vem. Med den belöningsreform som ser dagens ljus kommer det också att bli möjligt för envar att nominera och för envar att nomineras till en belöning på central nivå. Det har visserligen teoretiskt varit så även tidigare, men kommer tydliga ingångar att öppnas – och det är bra. Den som anser att någon gjort en bra sak ska inte behöva leta i flera led för att hitta formulär eller anvisningar. Det finns en stor glädje i att bli uppmärksammad och få ett erkännande. Detta är en evig sanning, och den har förmodligen funnits som mänskligheten funnits. Vad vi belönar och hyllar ändras självfallet . Vi som sitter i den här kammaren vet detta. Det är därför bra för ett samhälle att man har offentliga belöningsmedel tillgängliga och en rik flora med många möjligheter i nivåer och grader. Det gör det möjligt att ta om hand många olika typer av förtjänstfulla insatser. Sakläget är i den delen de facto inte annorlunda nu än 1748, när ordnarna inrättades genom ett initiativ i dåtidens riksdag. När kartlade de offentliga belöningar som delas ut i granskade vi bland annat utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst – den belöning som man kan få som statligt anställd . Den kan man få i form av en bärbar medalj, en glasskulptur eller ett armbandsur. var det av dem som var berättigade till denna utmärkelse som bad om att få en medalj. är det som vill ha en bärbar utmärkelse i form av en medalj. Från en knappt märkbar andel till en tredjedel är det onekligen ett stort kliv. Det tror jag vi alla kan vara överens om. Kanske är det den som hävdar att bärbara utmärkelser är omoderna som är i otakt . kommer tack vare snart ett nytt system på plats, där gamla hedervärda utmärkelser kommer att tas i anspråk och där statschefen efter ett regeringsbeslut som föregåtts av en noggrann urvalsprocess kommer att överlämna utmärkelser till såväl svenska som utländska medborgare. kommer att kunna nominera personer till utmärkelser, och envar kommer att kunna prövas för sådana utmärkelser. Demokratiskt, konstitutionellt och transparent. Och det ska ske med ramverket att ingen ska belönas automatiskt eller bara på grund av sin ställning i samhället. Att belöna individer som gör bra saker för samhället kan aldrig bli omodernt. Det är vad man belönar som kommer att ändras över tiden – inte grundprincipen om att belöna. Politiker använder ibland ordet historiskt lite slarvigt. Det är historiskt med minsta ändring i en lagstiftning. Jag själv har gjort mig skyldig till sådant, så jag är inte bättre än någon annan. Men är faktiskt en historisk dag. Jag avslutar med att yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 14 En skyldighet att lämna uppgifter till betänkande 2021/22:KU38 En skyldighet att lämna uppgifter till (prop. 2021/22:164) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 15 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. betänkande 2021/22:KU40 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , m.m. (skr. 2021/22:103) 52 (L): Det här betänkandet har titeln – kommittéernas verksamhet , m.m. I betänkandet behandlas också motioner från allmänna motionstiden. Därför yrkar jag bifall till reservation nummer 2. Människors personliga integritet behöver värnas. Integritetsfrågan borde alltid analyseras innan nya lagförslag läggs fram. I alla direktiv till utredningar bör det ingå en obligatorisk bedömning av effekterna på människors personliga integritet. Konsekvensbeskrivningar finns gällande till exempel den statliga och den kommunala ekonomin, den kommunala självstyrelsen, jämställdheten och integrationen. På samma sätt bör det ställas krav på att genomföra en integritetskonsekvensutredning i enlighet med det som vi tar upp i reservation 2. Jag vill härutöver göra några personliga reflektioner om integritetsfrågor som även rör arbetet i och oss folkvalda ledamöter. Jag inledde dagens debatter med att citera regeringsformen, som är en av grundlagar: ”All offentlig makt i utgår från folket.” Vidare står det: ”är folkets främsta företrädare.” Vi i har debatterat många betänkanden som belyser kontrollmakt, som utövas även personligen av de 349 ledamöterna i riksdag. På en vägg i ett av hus finns en inskription som jag har passerat sedan jag var ny ledamot i 2002. Jag har tänkt på inskriptionen varje gång jag har återkommit till som ledamot. Den påminner om ledamotens personliga ansvar: att vara folkvald förpliktar. Ledamöter påverkar politiken ytterst genom att rösta; trycka på en röd, gul eller grön knapp. Ett hjärta som fylls med integritet kan ge styrka i uppdraget som ledamot. Under detta har demokratin uppmärksammats specifikt i fråga om införandet av allmän och lika rösträtt. Jag hoppas att väljarna använder sin röst och röstar – för all offentlig makt utgår från folket. Inskriptionen i ett av hus lyder enligt följande: In necessariis unitas, in dubiis , in omnibus . Fritt översatt: I det nödvändiga enhet, i tvivel frihet, men kärlek i allt. Det här är mitt sista anförande denna långa debattdag med mängder av olika betänkanden, och det är också mitt sista anförande eftersom jag inte kommer att kandidera till valet . Jag vill tacka talmanspresidiet och specifikt talmannen för alla insatser under denna speciella mandatperiod med många utmaningar. Jag vill tacka kammarkansliet och alla tjänstepersoner som verkar i . Ni gör en ledamots uppdrag möjligt. Jag vill tacka med alla medarbetare. Ni gör en enastående insats! Slutligen vill jag tacka mina kollegor i . Den respekt, öppenhet och vänlighet som präglat arbetet även när vi haft väldigt svåra frågor med många målkonflikter att lösa känns alldeles unik. Jag hoppas att det arbetet kan inspirera andra ledamöter i andra utskott. Jag önskar alla en fin sommar när det blir dags. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Indelning i utgiftsområden betänkande 2021/22:KU42 Indelning i utgiftsområden (prop. 2021/22:100 delvis) 53 (M): Som sagts här har detta varit en lång dag och något av en höjdpunkt för . Vi har varit i farten och diskuterat vårt granskningsbetänkande och några andra frågor. Det sista ärendet för KU:s vidkommande är ärendet om indelning i utgiftsområden. Det handlar om regeringens avsikt att genomföra två ändringar vad gäller de utgiftsområden där laddinfrastruktur och biogasstöd ska hamna. Medan utskottsmajoriteten accepterar detta reserverar sig , . Vi anser att bör avslå punkterna 2 och 3 i propositionen, då vi anser att de ändamål och verksamheter som avser dels laddinfrastruktur och dels biogasstöd ska kvarstå inom utgiftsområde 20. Det är viktigt, menar vi, att det finns goda möjligheter att följa upp arbetet med omställningen av transportsektorn. Då är det logiskt att dessa verksamheter hör hemma där andra, liknande omställningar och övriga klimatåtgärder återfinns. Jag yrkar därmed bifall till vår reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 17 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning betänkande 2021/22:UbU29 Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning (prop. 2021/22:157) 54 NORIA MANOUCHI (M): Vi har att behandla propositionen Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. har vi sett att det är alldeles för svårt att komma åt skolor som missköter sitt uppdrag. I en del fall rör det sig om konfessionella övertramp och extrema influenser. har varnat för att skolbarn kan indoktrineras i extremism. Föräldrar, elever och vårdpersonal har vittnat om att homosexualitet fördöms och abort anses vara en synd och om oron för att dras in i religiösa sekter. I ett fall har en skola fungerat som kassako åt ett extremistiskt parti i ett annat land. Det är uppenbart, fru talman, att dagens system inte fungerar på ett sådant sätt att den här typen av avarter och kriminella hålls borta. vill därför att prövningen av dem som önskar starta en ny skola eller utöka sin skolverksamhet skärps. Denna skärpta och utvecklade prövning ska vara en av pusselbitarna i ett modernt friskolesystem tillsammans med andra viktiga delar. En utvecklad inspektion och nya styrdokument som genomsyras av en tydlig kunskapssyn är två delar i detta som vill se. Jag vill här i kammaren vara mycket tydlig med att det är helt självklart att undervisningen, precis som slås fast i skollagen, alltid ska vila på vetenskaplig grund, att all undervisning ska vara icke-konfessionell och att de konfessionella inslag som tillåts förekomma vid sidan av undervisningen alltid ska bygga på frivillighet. Bedriver man sin verksamhet på detta vis bör man inte ha något att oroa sig för. Men trots dagens lagstiftning ser vi att detta inte alltid efterföljs i praktiken. Det ser vi moderater mycket allvarligt på. Vi menar att det är skäl nog för en skärpning av skollagen. vill därför se att ett demokrativillkor införs. Vi noterar att regeringen lagt fram förslag till ändring av skollagen som innebär skärpningar i linje med den inriktning som vill se. har regeringen återigen fått svidande kritik för det förslag man tagit fram, och det kan göra det svårt att tillämpa den nya lagen Vi beklagar att regeringen inte tagit frågan på större allvar och producerat ett mer skottsäkert förslag. Det är tyvärr inte första gången som den socialdemokratiska regeringen missköter viktiga skolfrågor. är vi moderater angelägna om att få nödvändiga lagskärpningar på plats. Vi kommer därför att säga ja till regeringens förslag, fru talman. Vi kommer dock att göra det med ett tilläggsförslag och en förväntan om att regeringen tar det till sig. För att farhågorna om brister i lagen inte ska besannas anser vi att regeringen ska få i uppgift att följa upp lagens tillämpning med fokus på den kritik som kommit från Lagrådet och vid behov återkomma till med nya kompletterande eller förbättrade förslag. Därför vill jag yrka bifall till reservation nummer 2 från . 55 (SD): Regeringen föreslår i propositionen om tydligare krav på förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning en rad åtgärder för att öka kontrollen av just konfessionella inslag i skolväsendet. Man föreslår att deltagande i konfessionella inslag alltid ska vara frivilligt. har inget att invända i sak och anser att den föreslagna lagregleringen är bra. Vi måste dock vara medvetna om att det kan förekomma ett mycket starkt grupptryck som gör att det som ska vara ett frivilligt deltagande i själva verket blir ett tvång. Det finns således skäl att följa upp lagstiftningen i denna del för att säkerställa att deltagandet verkligen är frivilligt. har drivit frågan om att en huvudman som vill bedriva skolverksamhet med konfessionell inriktning också måste anmäla detta. Det har varit en svaghet i lagstiftningen att det varit möjligt för en icke-konfessionell skola att ändå ha konfessionell inriktning. Vår förhoppning är att lagregleringen får önskad effekt, men vi vill att regeringen också följer upp denna reglering. Det föreslagna demokratikriteriet vid ägar- och ledningsprövningen har orsakat viss debatt. Inte minst Lagrådet har uttryckt att det kan finnas en konflikt mellan regeringens förslag och yttrandefriheten i de fall en anställd person uttrycker ”åsikter som, utan att vara brottsliga, strider mot demokrativillkoren”. Regeringen menar däremot, som svar på detta, att huvudmannen har en skyldighet att ingripa först om en anställd på sitt arbete agerar mot skolans värdegrund och därmed mot demokrativillkoren eller på annat sätt agerar i strid med skolregleringen. anser att en skärpt reglering är nödvändig, inte minst i en verksamhet som riktar sig till barn och elever. Vi menar dock att det är viktigt att tillämpningen av lagen inte medför oanade konsekvenser, till exempel att en persons privata politiska engagemang i ett demokratiskt parti riskeras. Av den anledningen menar vi att regeringen kontinuerligt bör följa upp tillämpningen av demokrativillkoren och återrapportera till . I propositionen anför regeringen följande: ”Denna komplettering av ägar- och ledningsprövningen innebär att en huvudman inte ska anses lämplig att bedriva skollagsreglerad verksamhet om det finns en risk för att barn eller elever i sökandens verksamhet kommer att utsättas för våld, tvång, hot, diskriminering, kränkande behandling, eller påverkan som syftar till motarbetande av grundläggande fri- och rättigheter eller det demokratiska styrelseskicket.” Detta är oerhört viktigt. Det ställer frågan om muslimska friskolor som utsätter flickor för olika typer av diskriminering och kränkande behandling på sin spets. Det kan till exempel handla om ett tvång för flickor att bära slöja. Det kan handla om att flickor tvingas sitta längst bak i klassrummet eller i bussen. Det finns till och med exempel på att flickor med menstruation har varit ovälkomna till delar av undervisningen. Det kan också handla om ett aktivt motarbetande av vårt öppna, jämställda och demokratiska samhälle. Det finns i själva verket en lång rad exempel på att islamister driver och arbetar på muslimska friskolor. Säkerhetspolisen har konstaterat att det finns flera individer med direkta kopplingar till vad man kallar våldsbejakande extremistmiljöer som driver skolor och förskolor i . Det gäller även så kallade IS-återvändare. Skolorna används också för att sprida islamism och vad man kallar ett ideologiskt budskap. Enligt , terrorforskare vid , är islamisternas mål med skolverksamheten att sluta sig gentemot det övriga samhället. Dessa skolor motarbetar alltså aktivt det öppna och demokratiska samhället. Man bidrar till segregationen, och man har svenska skattemedel till sin hjälp. Detta är en förändringsprocess som måste stoppas. Skolan ska naturligtvis vara en plats där pojkar och flickor behandlas lika och där barnen ges en rimlig möjlighet att bli en naturlig del av majoritetssamhället. Muslimska friskolor har islam som grund. De är diskriminerande och segregerande till sin natur som de bevisligen utgör en grogrund för just radikala miljöer. är en antidemokratisk religion som bevisligen särbehandlar flickor och kvinnor. Skollagsreglerad verksamhet med muslimsk konfessionell inriktning borde därför rimligen falla inom ramen för vad regeringen anför när man talar om huvudmän som inte är lämpliga att bedriva just skollagsreglerad verksamhet. Det är tydligt att vi i just de här skolorna ständigt tvingas se exempel på diskriminering och kränkande behandling men också påverkan som syftar till att motarbeta vårt demokratiska samhälle och våra grundläggande fri- och rättigheter. Regeringens förslag handlar om att öka kontrollen. Men vi menar att regeringen borde ha gått längre än så och i stället ha verkat för ett förbud mot just muslimska friskolor. Med det sagt vill jag yrka bifall till reservation 7. I detta anförande instämde och (båda SD). 56 (C):