prot · H90998 · 2022-04-19 00:00:00 — Det handlar också om att vi i krigets kölvatten står inför stora prövningar även för vår svenska ekonomi. Vi ser en inflation som stiger, inte bara i utan i hela världen, till de högsta nivåerna sedan 70- och 80‑talen. Jag har inte sedan alldeles i början av min nationalekonomiutbildning sett dessa siffror. Räntorna stiger, liksom de nominella räntorna. Det finns stora risker i svensk ekonomi. Och arbetslösheten är fortfarande på – högre än i länder som . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Då måste vi våga fokusera. Populismens tid i svensk ekonomisk politik är över. Och ett fokus måste vara att försvara och på den front som president pekat ut för oss: snabbt minska beroendet av rysk olja och gas. skickar EU pengar till Kreml för gasen och oljan som överstiger det som väst har givit sedan kriget startade. Vi matar in mångfalt mer pengar i krigsmaskinen än vi ger till . Och här förenas två av våra stora utmaningar: vår kamp för att rädda klimatet och för att ska lysa som ett fossilfritt föredöme och en teknikvänlig kraft och oberoendet av rysk fossil gas och olja. är här en stor spelare. Vi kan accelerera, snabbspola, utbyggnaden av svensk energi. Och inget är just nu snabbare än att resa vindkraftverk, eller mer lönsamt och säkert. Över havsbaserad vindkraft finns redan planerad i svenska vatten. Här talar vi om år, inte årtionden. Betänk att hela elproduktion från rysk gas är . Här finns på samma sätt en enorm potential för billiga svenska biodrivmedel, fru talman – miljarder liter som kan ersätta diesel från diktaturer världen runt, det som kallat sörja men som jag skulle kalla grön, inhemsk biodrivmedelsproduktion. Detta blir inte av på grund av att vi är beredda att ändra spelreglerna och inte ger stabila spelregler för denna bransch, till exempel skattefrihet, som har föreslagit. som vi mildrar den fruktansvärda prischocken på el för svenska konsumenter behöver vi också med gröna avdrag satsa på att minska elberoendet. Och som vi mildrar den fruktansvärda prischocken för bilberoende personer på landsbygden med kraftfulla skattesänkningar måste vi också satsa på de alternativ som går att producera till priser som är lägre än dem som vi betalar för den fossila dieseln. Och – detta är ingen side-show – måste vi trygga svensk livsmedelsproduktion. Det är en del av vårt totalförsvar. Här har man drabbats av en fyrdubbel smäll på den svenska landsbygden. Det är inte bara bränsle- och elkostnader, utan det är också foderpriser som skjutit i höjden och gödselpriser som mångdubblats. Svenska animaliebönder ser sina livsverk krossas. Svensk självförsörjning, som borde stiga, är på väg ned av all mat som vi konsumerar i landet. Den måste öka, och där har bidragit till att det åtminstone finns 1 miljard i nödstöd i den budget som ligger på bord. Men det var före kriget. Det behövs mångdubbelt mer. Vi måste sänka, ta bort, all skatt på den diesel som används i gröna näringar retroaktivt från . Vi måste rikta ett kraftfullt mångmiljardpaket till animaliebönder så att de överlever krisen och vågar kämpa vidare med vårbruket, så att vi har kvar våra producenter. Slutligen: I ett läge där kriminella, besinningslösa vandaler bränner ned förorter, där så många människor kämpar för sina jobb och sin trygghet, och de självdestruktiva våldsverkarna angriper de poliser som ska skydda oss och dem som bor i områdena måste naturligtvis polisens närvaro i vardagen bli mycket starkare än den är . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Men vi måste också lyfta dessa delar av ur utanförskap. Det fungerar inte med långt över 150 000 långtidsarbetslösa. Jobbmotorn måste komma igång igen , efter krisen. Det är visserligen sant att har fått igenom stora skattesänkningar på jobb och företagande och stora strukturella reformer av arbetsmarknaden som kommer att göra det lättare att anställa. Men småföretagen måste få chansen, med lägre skatter, inte minst arbetsgivaravgifter, att fortsätta skapa fyra av fem jobb, så att vi kan få integrationen att fungera och belöna och lyfta fram dem som skapar jobb och som jobbar – inte dem som hatar och härjar, bränner och förstör. Då måste vi också få igång jobbmotorn för alla de tiotusentals nyanlända flyktingar som kommer till vårt land, alla dessa mammor som man träffar på boendena, som bara vill visa vad de kan göra med sin profession och sina kunskaper. Då måste vi öppna arbetsmarknaden för dem, även med sådant som nystartsjobb, och ge dem undervisning i svenska. Allt detta och mer måste till, men det är oroligt i svensk finanspolitik . Vi har sett 15 budgetar , 11 och 7 bara . Det handlar om halvdussinet utskottsinitiativ. (: Tack så mycket!) Ursäkta, fru talman? (: Tiden är tyvärr ute.) Jaha, okej. Tillåter fru talmannen att jag avslutar? (: Ja, om det är mycket kort.) Det brukar vara lite varierande regeltillämpning när det gäller dessa tidsramar. (: Just den här debatten är sådan.) Jag tänker då avsluta, om det tillåtes. (: Ja, mycket kort, tack.) Vi måste prioritera. Vi måste satsa på basics i svensk ekonomisk politik. Det handlar om , försvaret, totalförsvaret, välfärdens kärna, vård, skola, omsorg och livsmedelsproduktion. Det handlar om den gröna energin och småföretagen som jobbmotor, integrationsmotor och tillväxtmotor så att resurser för välfärden fortsätter att skapas. Det vi gör nu är ingen side-show. Det är avgörande om vi förmår att fokusera och se bortom den kortsiktiga populismen för bästa. (: Jag vill påminna om att det är nya regler för den här debatten, så det är maxtider för det första anförandet och för det andra.) 5 (V): Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande invasion av har förändrat förutsättningarna för vår samhällsdebatt. Det brutala angreppet gör och måste göra djupa avtryck i vår förståelse av vår egen samhälleliga gemenskap, av våra gränsöverskridande beroenden som människor av den både breda och djupa betydelsen av säkerhet och trygghet. Vårt lands frihet och självbestämmande vilar ytterst på en kombination av å ena sidan vår egen försvarsvilja och förmåga och å andra sidan en internationell ordning med respekt för folkrätten – den som nu så flagrant bryter mot med sitt anfallskrig. Det har tillskjutits extra medel till Försvarsmakten redan under innevarande budgetår. Det är bra. Det är också rimligt och viktigt att svensk försvarsförmåga byggs upp mer långsiktigt. samtliga partier har ställt sig bakom en sådan ambition. Det är också bra. Självklart måste en sådan ambitionshöjning bäras och finansieras solidariskt. De bäst bemedlade i vårt land måste vara med och bidra mer. Om det i delar av finns känslomässiga svårigheter med att kalla sådana skatter för värnskatt kan vi säkert diskutera oss fram till andra begrepp. Det viktiga är att lärare och sjuksköterskor, långtidssjuka och korttidsanställda – alla de som har dragit ett tungt lass när ett fåtal har lutat sig tillbaka och sett sina bankkonton och aktieportföljer växa – ska veta att de nödvändiga ökningarna av försvarsutgifterna ska bäras efter förmåga. är på många sätt ett fantastiskt land. Våra styrkor har byggts upp av gemensamma strävanden av kloka beslut tagna efter kamp och överväganden – system, kunskaper och värderingar som bärs upp av människor som lever och verkar i det här landet. Men just de styrkor som har gjort till ett så bra land att leva i har också varit under hårt angrepp och i flera avseenden faktiskt tagit enorm skada. är ett land med en unikt marknadiserad skola. Kommersiella skolkoncerner ser den skattefinansierade svenska skolan som ett avkastningsobjekt att mjölka pengar ur. Resultatet ser vi i form av sämre kunskapsnivåer, socioekonomisk segregation och desperation i lärarkåren som ägarna kan korka upp nya årgångsviner. Också inom andra välfärdstjänster har vi i gjort samhällsservice till marknadstransaktioner. Resultatet är att det ploppar upp nätdoktorer som betjänar friska innerstadsstockholmare medan vårdcentraler lägger ned i våra utsatta förorter och BB försvinner från glesbygden. Äldreomsorgsbolag täljer guld med smörkniv medan de som gör jobbet inom vården och omsorgen tvingas springa fortare. Resultatet är också osunda, korruptionsliknande förhållanden med svängdörrar mellan beslutande politiska församlingar och de bolag vars profiter är avhängiga av just politiska beslut. är något av ett skatteparadis för den som samlat på sig stora kapitalinkomster, allt oftare genom fastighetsspekulation och arv. är närmast unikt i den industrialiserade världen i att inte ha vare sig förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt eller fastighetsskatt baserad på fastighetens värde. Koncentrationen av förmögenheter i den mycket lilla gruppen superrika har knappt någon motsvarighet bland demokratiska industriländer. För att citera ekonomijournalisten och författaren : I klassen välfärdssamhällen i väst spelar vi i en egen liga. Våra nordiska grannländer framstår i jämförelse som ett slags socialistiska hippiekollektiv. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Detta, fru talman, gör något med ett samhälle. Det drar isär. Det skapar misstro och uppgivenhet. Det trycker tillbaka kreativitet, industriell innovation och ekonomisk tillväxt. Vi vet detta genom decennier av forskning och statistik, men vi ser det också om vi intresserar oss för vanliga människors vardagsbesvär. Det handlar om att se arbetsvillkoren för den som sliter i vården, desperationen hos den som försöker komma in på bostadsmarknaden utan att ha föräldrar som kan slänga in några hundra tusen och frustrationen hos den som pressas hos Arbetsförmedlingen, eller för att de politiska makthavarna i omgångar har fått för sig att det är just de arbetslösa, de sjuka och de fattiggjorda som behöver tryckas ned med urholkade stöd och med systematiskt misstänkliggörande. Ser vi de här grundläggande problemen i svensk ekonomi, som hand i hand med klimathotet är avgörande för våra framtida levnadsvillkor, och ser vi dem reflekteras i regeringens ekonomiska vårproposition? Nej, egentligen inte. Det är en allvarlig brist med hela den ekonomisk-politiska debatten i och något som vi i lovar att kämpa för att ändra. På en punkt läggs däremot på bord ett skarpt förslag för att börja göra något åt en allvarlig orättvisa i det svenska samhället. Det är det förslag om garantitillägg som finns i vårändringsbudgeten och som drivit igenom i förhandlingar med Socialdemokraterna och . är det land i som har den största andelen fattigpensionärer. Ungefär 300 000 har vad som definieras som låg ekonomisk standard i . Så ser det ut för att vi har ett pensionssystem som inte kan lösa den orättvisan utan tvärtom fördjupar den. Vi har alltså hundratusentals ålderspensionärer, de flesta av dem kvinnor, som har det så knapert att de inte har några marginaler för att slippa stressen för räkningar som ska betalas och mat som ska inhandlas. De har inga marginaler för att kunna njuta av en solig vårdag ute på ett fik eller köpa presenter till barnbarnen och kanske till och med planera en liten utflykt . Den höjning som det nu är upp till partier att leverera går till alla dem som har garantipension och ger skattefritt åt dem som har allra minst. I genomsnitt blir det för den miljon pensionärer som berörs. Detta är människor som har byggt upp det här landet och slitit under långa år. Många har jobbat i princip hela livet men under dåliga förhållanden. De har haft låg lön och små deltider kombinerat med hemarbete och omsorg för barn. Andra har slitits ut tidigt på grund av tunga arbeten och på grund av de bördor som hårdast tynger i klassamhällets mest utsatta skikt. Varannan kvinnlig ålderspensionär i måste helt eller delvis förlita sig på garantipension. Bland kommunalarna, de som tagit ansvar i barnomsorgen och äldreomsorgen, är det – sju av tio – som är där. Gemensamt är att de har en för låg pension och att de verkligen förtjänar en höjning. Det är avslutningsvis en central poäng här, utöver själva reformen, att det handlar om en ekonomisk politik som ser stora grupper av människor som gång på gång blir osynliga när det ska fattas beslut om stöd. Vi har sänkta och avskaffade kapitalskatter som jag nämnde tidigare. Vi har miljarder och åter miljarder i rutavdrag och ränteavdrag. Vi har 3:12-reglerna, som har gjort en grupp höginkomsttagare till ett skattefrälse. Det har gått ut enorma summor i företagsstöd under pandemin, men det satt riktigt långt inne att börja lappa i a-kassan och sjukförsäkringen. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande står striden om fattigpensionärernas villkor. Om det är något som verkligen är ett löfte från mig och inför valet och efter valet är det att det måste vara vanligt folks tur i den ekonomiska politiken. 6 (KD): Putins aggression, invasion och Kremls krigsförbrytelser har förändrat världen och de utmaningar vi står inför. Det handlar om säkerhet och trygghet och om värden som demokrati och rätten att leva och söka lyckan. Det handlar om civilisationen i vår del av världen och det som byggt våra samhällen starka. Det som händer nu är ett fruktansvärt övergrepp på folk, och det får långtgående konsekvenser också för oss – för svenska hushålls ekonomiska utsikter, för offentliga utgifter för det vi måste göra när det gäller försvar och att stötta på olika sätt och när det gäller att bidra för att avhjälpa de katastrofer som riskerar att uppstå också på andra håll i världen. Det får konsekvenser för priser och produktion när värdekedjor och råvaror påverkas. Det handlar om livsmedel och livsmedelsförsörjning. Pandemin skakade om våra samhällen och vårt sätt att leva. står vi igen i en ny politisk realitet. Men det är också så att vi går ut ur pandemin och in i det nya säkerhetsläget med omfattande samhällsproblem i vårt land. Det gäller tryggheten, sjukvården, energin, äldreomsorgen, långtidsarbetslösheten och möjligheten att leva och bo i hela . Det är problem som delvis förstärks av kriget men som också, förstås, skyms av dess mörka närvaro. När det gäller dessa problem behövs en regering som inte enbart skyller problemen på yttre omständigheter utan också ser orsakerna och är beredd att göra någonting åt dem. Här har regeringen sin största svaghet, vilket också manifesteras i dagens vårproposition. För mig blir det uppenbart att behöver ett nytt politiskt ledarskap. I stället för konkreta och omfattande reformer och en plan för hur vi ska hantera dessa problem får vi alltmer av talepunkter. Från regeringens sida säger man coronaköer om vårdköerna. Men statistiken visar att köerna mer än fördubblades , alltså före pandemin. Det ökade från 40 000 till 90 000 personer i orimlig väntan på behandling. är det 160 000 personer. Vården är så ojämlik i att människor flyttar mellan regioner för att få den vård de inte kan få i den egna regionen. Och det var först när den budget som och förhandlade med vann här i kammaren som vi fick en satsning på fler vårdplatser, trots det faktum att har lägst antal vårdplatser per capita i hela EU. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande gör regeringen förstärkningar när det gäller sjuksköterskor i vårändringsbudgeten. Det tycker jag är bra. Men man kan också konstatera något och läsa högt ur vårändringsbudgeten. Regeringen skriver så här: Hälso- och sjukvårdens kapacitet har blivit alltmer ansträngd, vilket lett till sämre tillgänglighet för patienterna. Det har också resulterat i en ökad beläggningsgrad och högre belastning på vårdavdelningarna, inklusive akutmottagningarna. Det är som om detta liksom bara har hänt. Det har hänt med av socialdemokratisk regering. Det är en beskrivning av det som har inträffat på vårdens område under nuvarande regi. De el- och bränslepriser som plågar hushåll och som får lantbrukare att lägga ned, nu när vi som mest behöver matproduktion, ska man skylla på . Putinpriser, säger man. Visst finns det en sådan effekt, men statistiken visar att spotpriserna på el ökade med före Putins krig. Och en stor del av elprisökningen kan härledas till nedläggningen av fungerande kärnkraft. Det har till exempel Energiforsk visat. Och när regeringen väl drivs att agera blir det med förslag med en del rätt märkliga effekter, som elpriskompensationen eller den föreslagna bilägarpengen. Det blir bidrag för att betala för höga skatter. Det går inte heller att stå här utan att ta upp de upplopp som har varit . Våldsverkare har attackerat svensk polis. 26 poliser har blivit skadade. De demokratiska värdena har utmanats. Stadsdelar och människor som bor i de stadsdelarna har drabbats på ett mycket påtagligt sätt. Detta är naturligtvis ett akut problem, men det är också ett strukturproblem. Polisen är inte dimensionerad för den här uppgiften. Regeringen har inte gjort tillräckligt när 3 000 poliser har lämnat kåren av andra skäl än pensionering. Arbetsvillkoren har inte varit tillräckligt bra. Polisen har inte fått de verktyg de har efterfrågat och inte heller verktyg för att kunna hantera denna typ av upplopp. Det krävdes en ny budget från och , tillsammans med , för att lönesatsningen på inte minst poliser i yttre tjänst skulle återkomma i budgetsammanhang. Det är viktigt att vi tar tag i de strukturella problemen för att få en polis och ett helt rättsväsen som klarar utmaningen. Långtidsarbetslösheten tycks närmast vara bortglömd av denna regering. Man försöker visserligen inte skylla på någon annan men väl skyla över problemen när man helt enkelt har avskaffat målet om att ha lägsta arbetslöshet. visar statistiken att långtidsarbetslösheten vuxit, nästan oavsett konjunktur. omfattar den 176 865 personer som inte får visa vad de går för eller bli del av en arbetsgemenskap. De långtidsarbetslösa fortsätter att öka både som andel och i antal på svensk arbetsmarknad. Det är ett enormt misslyckande. Den politiska passivitetens pris är påtagligt. lovar regeringen att vara aktiv. ska man vända på varje sten, efter dessa misslyckanden. Detta duger inte. måste vi få på plats reformer som stöttar hushåll och som ser till att polisen får det de efterfrågar för att kunna knäcka gängbrottslighet och grov organiserad brottslighet. Vi måste få en energipolitik på plats som skapar framtidstro och investeringsvilja för att säkra goda villkor för industrin men också för hushållen. Och vi måste reformera jobbpolitiken, så att det lönar sig att arbeta och så att vi bryter passivitet och utanförskap som håller på att permanentas i . Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Jag noterar finansministerns positiva ord om civilsamhällets insatser, och jag delar dem. Jag tycker att det är oerhört fint och bra att se att civilsamhället sträcker ut en hjälpande hand, trots sina egna problem. De har faktiskt haft det ganska tufft efter pandemin, men står de ändå där och sträcker ut en hjälpande hand. Men jag menar att vi också här, fru talman, behöver göra mer: se till att civilsamhället både kan klara sin ordinarie verksamhet och kan fortsätta att outtröttligt sträcka ut en hand till dem som behöver det, inte minst till dem som flyr till vårt land just . Det finns mycket att göra. Det finns mycket att göra i . Det finns hopp om en bättre framtid. Men min slutsats är att behöver en ny regering för att det ska vara möjligt att lösa de stora samhällsproblemen. Vi kristdemokrater är redo. Vi har politiken. Vi är redo för ett sådant regeringsskifte. 7 (L): fasansfulla invasion av är vår tids mest fruktansvärda händelse. Den ställer vår kontinent inför helt nya frågor, och den innebär helt nya problem för oss att hantera. Jag är väldigt stolt över . Jag är väldigt stolt över vårt land och över vår demokrati, och den är värd att försvara. krävs det handling. krävs det att vi rustar upp det svenska försvaret. krävs det att vi går med i den transatlantiska länken och Nato. Och det krävs att vi gör oss mindre beroende eller inte alls beroende av den ryska gasen. Jag är också väldigt stolt över de poliser som försvarade vår demokrati, de poliser som i tjänst tog ansvar för att stå upp för våra demokratiska rättigheter och för vårt land och som när ligister, kriminella galningar, attackerade dem stod pall och stod emot det fasansfulla våld som de utsattes för. Mitt förtroende för polisen är mycket stort. Mitt förtroende för den här regeringen och för , som varit justitieminister, är obefintligt. borde ha avgått för länge sedan. Polisen har inte de befogenheter man behöver. Helgens fasansfulla händelser visar just detta. Man har fått för lite resurser men framför allt för lite befogenheter för att kunna agera vid denna typ av händelser. Straffen behöver höjas. Polisens redskap och befogenheter behöver bli mycket större. Men, fru talman, vi behöver inte bara ha tuffa tag mot brotten. Vi måste också ha tuffa tag mot brottens orsaker. Den som klarar skolan blir inte gängkriminell. Men det finns barn och ungdomar som inte klarar skolan, som växer upp utan föräldrar som försörjer sig själva och som inte ser kopplingen mellan att mamma och pappa arbetar och att det finns mat på bordet . Detta skapar en grogrund för kriminalitet och utanförskap, som är basen för den fruktansvärda gängkriminalitet som växer sig stark i vårt land. 17 000 barn och unga lämnar skolan utan att kunna tillräckligt för att komma in på gymnasiet. Det är 17 000 barn och ungdomar – med socialdemokratiskt styre i . Kopplingen – sambandet – är väldigt tydlig. Debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande I den politiska debatten förs det nu fram förslag om att ta bort föräldrarnas rätt att välja friskola, att bussa elever och att hålla på med lottning när det i själva verket är mer ordning och reda i skolan som vi behöver. Lärarna behöver få bättre befogenheter, och vi behöver fokusera på kunskap i den svenska skolan. Det är ju det som är det stora problemet, inte att föräldrar vid köksbordet kan välja själva vilken skola de vill att deras barn ska gå i. Den vänsterpolitiska dogmatismen, där klasskampen går för långt, skär nu rakt in i köksbordet hos svenska barnfamiljer. De ska inte längre få bestämma vilken skola deras barn ska gå i, utan det ska och bussas – när problemet är att barnen inte lär sig tillräckligt. Människor lever i ett bidragsberoende, och politiken har inte de höga förväntningar på människor som vi ska ha. Människor tar passivt emot bidrag år , barn växer upp i fasansfulla miljöer och arbetslösheten riskerar att gå i arv. Det är en mycket allvarlig utveckling och en grogrund för den gängkriminalitet som vi ser. Det behöver bli enklare och billigare att anställa. Vi måste ha högre krav på människor. Människor som kan arbeta ska arbeta, och samhället, som har abdikerat på detta område, måste vara mycket tydligare med att vi ska ha höga förväntningar på att människor försörjer sig själva. Klart slut, punkt slut! Före Putins invasion av var det många av oss som var mycket bekymrade och oroliga över de galopperande elpriserna. I , där jag själv bor, har vi haft elkris i fyra . Det har räckt med att öppna upp en dagstidning i för att förstå att det är något som är knäppt med svensk energipolitik. Grundproblemet är att vi för det första inte vill bli beroende av den ryska gasen och att vi för det andra har lagt ned svensk, fin kärnkraft. Aktiva politiska beslut i denna kammare har inneburit att nu är nedlagda. Konsekvensen är mycket tydlig: Människor får högre elpriser. Elräkningen blir något som man är orolig för när den kommer i brevlådan och man öppnar den, och man funderar på hur man ska ha råd att betala den. I stället för att dela ut bidrag för att betala höga skatter eller för att kompensera för en fatalt misslyckad energipolitik borde vi naturligtvis sänka elskatterna och framför allt se till att vi bygger ut kärnkraften så att elpriserna kan vara låga. För en person som jag själv, som bor i , är priset för el 400–högre än för en villaägare i , trots att villan är lika stor. Vad är rättvisan i detta – att någon som bor i ska betala mer än någon som bor i norra för samma sak? Det är inte rättvist.