prot · H90990 · 2022-03-30 00:00:00 — EU tar många kloka beslut, men ibland glömmer man det. Ofta brukar vi säga att EU kanske inte är de som alltid tänker på alla länders väl och ve. Men tänk om varje land skulle ha sin egen standard för hur ett A4-papper ska vara eller hur en hålslagare ska sätta hålen. Det kanske är ett lite fånigt exempel, men det är en nyttig påminnelse om att det är smidigt med gemensamma standarder. Kärnkraften skulle må väl av förenklade tillståndsprocesser, typgodkännande och standardiserade komponenter. Det skulle vara välgörande. Då skulle det heller inte bli så hiskeliga kostnader eller ta så . Den andra delen av de tredjedelar som jag delade in detta i är vattenkraften. Den är en del av vår baskraft. I det här betänkandet har vi sagt: Inför ett moratorium! Skjut upp all omprövning av miljötillstånd för vattenkraften fram till att alla nödvändiga åtgärder finns på plats, också för att skydda vattenkraften. För att minska omprövningarnas negativa effekter på vattenkraftselen anser vi att man bör använda de undantag som medger fullt ut. Detta är en jätteviktig fråga för att den småskaliga vattenkraften inte ska riskera att drivas ut. Det har riktats ett tillkännagivande om detta i ; nu är det upp till regeringen att faktiskt verkställa det. Tyvärr tror jag det inte förrän jag ser det. Den sista tredjedelen är vindkraften. Den kommer att behövas, för vi kommer att behöva alla delar. Den kommer dock inte att behövas överallt. Behåll det kommunala vetot! Man måste ha medborgarna med sig för att på ett ansvarsfullt sätt kunna bygga ut och leverera. Här anser vi att man också behöver se över elmarknaden. Vilka bidrar med stödtjänster, och vilka gör det inte? Sedan har vi många andra olika delar. Vi har solenergi. Den är på frammarsch, och där måste vi underlätta. Vi har kraftvärme och fjärrvärme. ser vi att detta finns med i elektrifieringsstrategin, och det är bra. Men fick man en käftsmäll igen: Skatten höjs återigen. Det känns inte riktigt som att regeringen vill underlätta för att kraftvärmen och fjärrvärmen ska finnas kvar. Det kan vi nog diskutera närmare också, men just de här delarna behöver man ta upp. Vi har varit bekymrade över den ryska naturgasen och Nord Stream 2 . har verkligheten förändrats snabbt, och vår önskan om att skulle börja arbeta för att göra sig oberoende av den ryska gasen har blivit besvarad på ett otäckt sätt. Men det finns kvar att göra. Det här är en påminnelse om att energipolitiken och säkerhetspolitiken går hand i hand utifrån ett beredskaps- och säkerhetsperspektiv mer än vad de har gjort. Här har nog varit lite naivt. Jag ska avsluta med att säga att hushållen inte ska tvingas bära ansvaret för regeringens misslyckade energipolitik. Just nu är det dyrt att vara svensk. Svenska familjer ska kompenseras med något slags bidrag, men det är orimliga prisnivåer just nu och vi behöver ta ansvar på riktigt. Därför menar vi kristdemokrater att det behövs omfattande reformer. Betala tillbaka elskulden till hushållen, öka självförsörjningsgraden av el, ta kontrollen över investeringarna i elnätet och gör även stamnätet till ett riksintresse! har goda förutsättningar för att bli självförsörjande på ren el, men då förtjänar en ny energipolitik. 95 (S) replik: Tack, , för ditt anförande! I delar var det väldigt intressant. I likhet med anförde att det finns likheter i energipolitiken, och jag tror att vi ska ta fasta på både och inlägg. Vi behöver titta inte bara på olikheterna utan också på likheterna. En fundering som jag har och som jag har en direkt fråga om till handlar om den elektrifieringsstrategi med 67 åtgärder som har presenterats. Hur ser och på elektrifieringsstrategin? Min uppfattning är att det också där finns stora likheter. Det är den ena frågan. Den andra frågan som jag vill beröra är att det kommer upp mycket om vad vi kan göra på kort sikt och på lång sikt. På lång sikt är det mycket diskussion om kärnkraften och om att bygga små modulära kärnkraftsreaktorer och hur det ska se ut, även om vi inte har tekniken helt klar där. Som i anförandet jag höll och i replikskiftet med vill jag ställa frågan: Finns det några funderingar hos ur ett säkerhetsperspektiv hur det kan slå vid ett eventuellt försämrat säkerhetsläge för ? Om skulle bli militärt attackerat, vilket naturligtvis inte får hända, kommer svensk kärnkraft att stängas ned. Det är en problematik i det jämfört med vindkraften som kan fortsätta snurra. Hur resonerar där? 96 (KD) replik: Tack, ledamoten , för frågorna! Jag uppfattar att det är två frågor: en om elektrifieringsstrategin och en om säkerhetsläget. Vi börjar med elektrifieringsstrategin. Den var efterlängtad av många och var en produkt av januariöverenskommelsen. Den består av 67 punkter, och vi var inte med över huvud taget, om man säger så, i framtagandet av den. Vi fick den presenterad för oss. Hade man velat ha med sig politiken från början skulle man kanske ha kunnat samtala lite, men det får vi lägga åt sidan och ta vidare diskussioner om . Mycket av det som finns med där är utredningsuppdrag som regeringen ger till sig själv. Det ska bli spännande. Man konstaterar bara ett utgångsläge och menar att man ska utreda det. Ja, det är jättebra, men återkom när det finns någonting konkret! Man säger också att vi inte ska fastna i de olika energislagen, för där vet vi att det finns lite olika uppfattningar bland partierna. Men trots det pekar man ut havsvinden specifikt och kraftvärmen. Fjärrvärmestrategin har vi haft i vår politik ganska länge, så det är ett välkommet besked. Den tror jag att ganska många här i kammaren kommer att kunna vara helt överens om. Jag tror att det på ett sätt finns potential att kunna komma vidare, men på vissa andra sätt tror jag att det kommer att bli lite knivigare. Vi måste ha samma verklighetsbild från första början för att kunna nå fram dit. Sedan var det frågan om säkerhetsläget. Jag tror att säkerhetsläget förknippat med energipolitiken är en av de absolut viktigaste frågorna framöver. Jag tror att det är bekymmersamt om vi inte har tillräckligt med el för att kunna försörja våra medborgare på ett ansvarsfullt sätt och fortsätter sitta i knät på . 97 (S) replik: Det sista som anförde delar jag synen på. Vi ska naturligtvis inte sitta i knät på , men frågeställningen var lite annorlunda. När det gäller kärnkraftverk, som ju är skyddsobjekt, på svensk mark och i ett försämrat säkerhetspolitiskt läge undrar jag om man från i den kontexten ser en utmaning med att bygga ännu mer kärnkraft eller inte. För att vara lite mer konkret i frågeställningen: man med den aspekten när man ser på detta? Jag vill , när vi är inne på det här, säga att vi har gjort en del från den socialdemokratiskt ledda regeringen . Effektskatten är bortplockad, och vi har gjort åtgärder i avfallsfonden för att få det mer bärande i kostnaden vad gäller den delen. Trots det har det inte varit kö för att få bygga kärnkraft i . Däremot är det en lång kö för att få att bygga vindkraft på land och till havs. Som vi kunde höra i ett tidigare inlägg här har det varit väldigt omfattande nej från kommunerna för att godkänna havsvindkraft upp till , och det har också varit så i kommuner där är med och styr. Frågan är även där hur och ser på det energitillskott som skulle kunna ske här och och inte i form av kärnkraft. Hur får vi till detta, och hur får vi kommunerna att faktiskt känna att det här är en bra väg att gå för att få de behövliga tillskotten för svensk elmix? 98 (KD) replik: Tack, , för frågorna! Jag går direkt in på det som handlar om havsvinden. Vi har flera projekt som man har ansökt om som började , och vi har något projekt . De är fortfarande inte i bruk eller inte i full produktion. Det tar oavsett vilket kraftslag det är. Men man ska inte glömma bort vad vi har gjort historiskt. Vi byggde tolv reaktorer . Gick det då kan man göra det igen, men då måste man också se till att man har standarder och så vidare. Om vi rullar över till detta med det kommunala vetot tror jag inte att man kan köra över kommunerna. Man måste ha med sig dem och medborgarna oavsett vilket energislag man ska bygga ut för att det ska vara accepterat. Vi har tidigare kunnat höra: Det finns ingen som egentligen ifrågasätter att det finns kärnkraftverk i , i eller i Forsmark. Men det finns ett ganska stort och ökande motstånd mot vindkraften. Varför ser det ut så? Jo, det är för att man känner sig överkörd och för att man inte heller har fått någon ersättning. Man har kanske tappat halva värdet på sitt hus och så vidare. Det är inte okej. Här måste politiken steppa upp, och man måste göra det på ett ansvarsfullt sätt. Vi har varit med om att fatta beslut och sagt ja. Se på hur det ser ut utanför ! Vilka är det som sitter i ledningen där? Jo, det är som har där, och sedan är det och . Att säga att vi bara säger nej är fel. Det gör vi inte. Det är klart att vindkraften ska finnas. Vi kommer att behöva mer av allt om vi ska lyckas med klimatutmaningen, men då måste vi steppa upp och lägga detta lite åt sidan och i stället inse att vi behöver allt. Jag hoppas att även Socialdemokraterna tar sitt förnuft till fånga och är med på den resan . 99 (L): Som både talmannen och ledamöterna kan konstatera är lyset tänt i kammaren, det är behagligt inomhusklimat, och vi har alltså trots allt ingen elbrist i den meningen att vi har strömavbrott. Men däremot har vi många symtom på att saker och ting inte står rätt till. Exempelvis har vi haft skyhöga elpriser, och industrier kan inte etableras eller för den delen ställa om för att klara av klimatutmaningarna. Symtomen är många och visar på de allvarliga problem vi har i vårt elsystem. Det är signaler vi politiker måste både reagera och agera på. Det är viktigt och avgörande att vi åtgärdar de underliggande problemen snarare än att försöka sminka över symtomen. Vi har en regering och flera partier som med en dåres envishet försöker intala sig själva och alla andra att vi inte har några problem. Man kan sminka en gris men det är fortfarande en gris, för att citera ett socialdemokratiskt statsråd. Det har inte undgått någon att vi haft skyhöga elpriser med stora skillnader beroende på om man bor i norra eller i södra. Just har hushåll i drygt sex gånger högre elpris än hushåll i norra . Det är minst sagt galet. Det finns många faktorer som påverkar elpriset. Bland annat påverkas det av Putins agerande på gasmarknaden men också av väder och vind. Ungefär där stannar regeringens verklighetsbeskrivning. Men om vi ska titta på hela verkligheten kan vi se att den här regeringen tillsammans med , och avvecklat fullt fungerande kärnkraftverk i . De lät det ske trots att vi varnade för konsekvenserna. De allvarliga svagheterna i elnät, där de höga oförutsägbara priserna är det tydligaste symtomet, beror på att flera reaktorer har stängt. Dessutom är det extremt tydligt att när stängdes kopplades elpriser till kontinenten. hade vi för det mesta samma priser över hela . Hade vi haft kvar kärnkraftverken hade vi alltså kunnat leverera fossilfri kärnkraftsel till kunder i . Vi hade kunnat exportera mer och därmed gjort klimatnytta både på hemmaplan och också på kontinenten. Det hade också möjliggjort att grannländerna hade kunnat minska sitt beroende av . Med nuvarande världsläge hade det naturligtvis varit mycket välkommet. elförbrukning ser ut att minst behöva fördubblas , inte minst för att skapa förutsättningar för industrins omställning och tillväxt. För att möjliggöra omställningen av industrin och transportsektorn krävs mer fossilfri el. Det finns bara tre fossilfria energislag som kan byggas ut i stor skala. Det är sol, vind och kärnkraft. Kärnkraften är det enda av dem som är planerbart. Den har därför en särställning. Den som inte vill bygga ut kärnkraften när behovet ökar måste i stället föreslå lagring, som inte finns i stor skala, och användarflexibilitet, det vill säga att användarna anpassar sin elanvändning och därmed sin vardag efter vädret. Därför måste energipolitiska mål ändras. Målet ska vara att energin vi använder och exporterar ska vara fossilfri. Referensen till ”förnybart” i de nuvarande energipolitiska målen måste tas bort, då det egentligen betyder ”inte kärnkraft”. I den här har Liberalerna och tre andra partier med tydlighet sagt att vi måste värna den svenska energimixen med både kärnkraften, vattenkraften och det förnybara. Om, och jag säger om, man värnar den svenska energimixen kan man inte skapa olika spelregler för våra energislag. Man kan inte ge subventioner till vindkraften och dra undan mattan för kärnkraften. Om man värnar den svenska energimixen vill man skapa jämförbara spelregler, så att marknaden själv väljer hur, var och när man bygger och med vilken teknik. Men eftersom det finns partier i denna riksdag som inte ser kärnkraften som en naturlig del av den svenska energimixen måste man skapa osunda fördelar för andra energislag. Det skapar långtgående problem i vårt energisystem – problem som vi ser och problem som vi kommer att se framöver. Argumentlådan tryter för kärnkraftsmotståndarna. Först var det att vi inte har något slutförvar; nu är den frågan löst. Sedan var det att vi importerar uran från ; och det visade sig, precis som vi hade sagt, att vi inte har något beroende av . Och även argumentet att ingen vill bygga för att det är så dyrt krossades . En svensk aktör med pengar i ryggen vill mer än gärna bygga kärnkraft i . Vad är då problemet? Jo, vi har flera lagar och föreskrifter som i princip omöjliggör ett nybygge. Förutom att ändra energipolitiska mål måste vi bland annat göra följande:  Ta bort förbudet mot att bygga någon annanstans än vid de befintliga kärnkraftverken. I praktiken kan ju bara och Uniper bygga där.  Ta bort begränsningen mot fler än tio reaktorer. Moderna reaktorer är mindre än de befintliga, och därför behövs fler.  Se till att förbereder sig på att ta emot en ansökan om en ny reaktor. De behöver genast ta fram ett snabbspår för att godkänna reaktorer som är typgodkända i länder som är jämförbara med . Det här är några av de saker som måste förändras. Men så länge den socialdemokratiska regeringen sitter vid makten kommer kärnkraftsmotståndet att fortsätta, och den svenska energimixen kommer inte att värnas. Vi behöver ett maktskifte till en liberal och borgerlig regering för att skapa rätt förutsättningar och jämförbara spelregler. Det finns två problem med rysk gas: Den är rysk, och den är gas. invasion av visar att vi måste förändra försvars- och säkerhetspolitiken men också energipolitiken i grunden. Energipolitiken måste åter i högre grad bygga på säkerhetspolitiska överväganden. Att energipolitik är säkerhetspolitik är inget nytt. Utbyggnaden av vattenkraften och framför allt kärnkraften gjordes för att undvika ett beroende av importerade fossila bränslen från bland annat länder bakom järnridån. stora svaghet är att den energipolitik som förts, och det stora beroende av gas som blivit följden, har gett makten över både el- och värmeförsörjningen på kontinenten. Vi behöver möjliggöra ett oberoende av . Vi måste skapa rätt förutsättningar för att klippa banden med . Givetvis har svensk kärnkraft en viktig funktion. Med säkerhetspolitiska överväganden borde det därför vara självklart för alla partier att ny kärnkraft ska byggas i . Men framför allt är svensk elexport viktig för att , , och ska kunna göra sig av med sitt beroende av rysk energi. ska enligt gällande EU-regler alltid hålla av kapaciteten i kablarna tillgänglig. Det gör vi inte. måste genast vidta de åtgärder som krävs för att klara det. Vårt mål ska sättas högre. Elexporten ska kunna gå för fullt närhelst behovet finns. behöver också agera för att få till stånd åtgärder inom EU och i andra EU-länder. plan att stänga sina tre reaktorer måste stoppas. De kvarvarande reaktorerna producerar mer el än de baltiska staterna använder eller nästan lika mycket som danskarna förbrukar. borde också starta de reaktorer man stängt . Särskilt gäller detta de tre som stängde och Philippsburg 2, som stoppades . Dessa fyra har tillsammans kapacitet att producera el motsvarande behov. Detta är några åtgärder vi måste genomföra för att skapa rätt förutsättningar för att klippa banden med . Avslutningsvis: Energisystemet är och måste vara till för människan och för att möta hennes behov. Dagens energipolitik ålägger människor och företag att inrätta sina liv och sin verksamhet efter vädret. I det långa loppet innebär detta grundläggande förändringar i människors vardag och i företagens konkurrenskraft. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation 16, som handlar om tillståndsprocesser och ny kärnkraft. (forts. § 15) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 12 Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU18 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund Punkt 1 (Regeringens förslag) 2. res. 1 (L) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 27 C, 21 V, 18 KD, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 4 (Regeringens bedömning om frivillighet vid skydd av skog) 2. res. 9 (M, SD, KD) 130 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 27 C, 21 V, 14 L, 13 MP, 1 - 9:57 M, 55 SD, 18 KD Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 9 (Efterlevnad av skogsvårdslagen och ) 2. res. 18 (M, SD, KD) 131 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 27 C, 21 V, 14 L, 1 - 18:58 M, 55 SD, 18 KD Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 11 (Äganderätt) 2. res. 21 (M, SD, KD) 130 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 27 C, 21 V, 14 L, 13 MP, 1 - 21:58 M, 55 SD, 17 KD Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 5 KD, 6 L, 3 MP Punkt 21 (Flexibla skyddsformer) 2. res. 34 (S, V, MP) 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:58 M, 55 SD, 27 C, 18 KD, 14 L 34:85 S, 21 V, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 22 (Revidering av miljökvalitetsmålen) 2. res. 38 (C) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 1 SD, 14 L Avstod:58 M, 54 SD, 21 V, 18 KD, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP (SD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 44 (Miljöhänsyn inom skogsbruket) 2. res. 68 (V) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 27 C, 18 KD, 14 L, 13 MP 68:21 V, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 48 (Finansiering av åtgärderna i propositionen) 2. res. 72 (MP) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 27 C, 20 V, 18 KD, 14 L, 1 - 72:1 V, 13 MP Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP (V) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. CU34 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om byggnaders energiprestanda 2. res. (M, SD, KD) 131 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 27 C, 21 V, 14 L, 13 MP, 1 - :58 M, 55 SD, 18 KD Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP § 13 Beslut om ärenden som slutdebatterats AU8 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Punkt 1 (Jämställdhetspolitikens mål och jämställdhetsintegrering m.m.) 2. res. 1 (M) 3. res. 5 (L) 58 för res. 14 för res. Kammaren biträdde res. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 21 V, 13 MP, 1 - Avstod:55 SD, 27 C, 18 KD, 14 L Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 2 (Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer) 2. res. 7 (C) 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 14 L, 13 MP, 1 - Avstod:55 SD, 21 V, 18 KD Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 3 (Hedersrelaterat våld och förtryck) 2. res. 15 (MP) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:84 S, 21 V Avstod:58 M, 55 SD, 27 C, 18 KD, 14 L, 1 - Frånvarande:16 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Stöd till kvinno- och tjejjourer) 2. res. 16 (V, L) 36 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 27 C, 18 KD, 13 MP 16:21 V, 14 L, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 8 (Diskriminering på grund av kön m.m.) 2. res. 25 (KD) 18 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:84 S, 58 M, 55 SD, 27 C, 21 V, 14 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:16 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 13 (Kvotering och positiv särbehandling) 2. res. 32 (SD) 56 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 57 M, 27 C, 21 V, 18 KD, 14 L, 13 MP, 1 - 32:1 M, 55 SD Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Noria Manouchi (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU12 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om en global minimiskatt för multinationella företag inom EU Kammaren biföll utskottets förslag. SkU32 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv med regler för att förhindra att legala enheter som saknar substans missbrukas för skatteändamål Kammaren biföll utskottets förslag. UU17 , och ansökningar om medlemskap i Kammaren biföll utskottets förslag. § 14 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU17 Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier 2. res. (M, SD) 112 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 27 C, 21 V, 18 KD, 14 L, 13 MP, 1 - :58 M, 54 SD Frånvarande:15 S, 12 M, 8 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 1 (Den statliga myndighetsstrukturen) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 58 för res. 55 för res. Kammaren biträdde res. 58 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 27 C, 21 V, 18 KD, 14 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 4 (Staten som arbetsgivare) 2. res. 8 (V) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 18 KD, 1 MP 8:21 V, 1 - Avstod:27 C, 14 L, 12 MP Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Det kommunalekonomiska utjämningssystemet) 2. res. 1 (C) 3. res. 2 (MP) 28 för res. 13 för res. Kammaren biträdde res. (V) och (L) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. 27 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:85 S, 58 M, 55 SD, 21 V, 18 KD, 14 L, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 2 (Vinster i välfärdens verksamheter) 2. res. 3 (S, V, MP) 120 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:58 M, 55 SD, 27 C, 18 KD, 14 L 3:85 S, 21 V, 13 MP, 1 - Frånvarande:15 S, 12 M, 7 SD, 4 C, 6 V, 4 KD, 6 L, 3 MP Punkt 3 (Kommunala tillsynsavgifter) 2. res. 4 (SD, C) 3. res. 5 (M) 82 för res. 58 för res. Kammaren biträdde res. 82 för res. Kammaren biföll utskottets förslag.