prot · H90953 · 2022-01-14 00:00:00 — Vi kommer att presentera flera förslag som handlar om hur vi kan stötta de elever som inte har lyckats men också om hur vi kan ge fler elever möjlighet till yrkesutbildning, så att de kan få jobb i tidig ålder. 65 (M): Jag är uppvuxen i en av våra förorter där situationen tyvärr har blivit värre. Jag har inte svenska som modersmål, och jag lärde mig svenska före min egna föräldrar. Varje gång min språkutveckling gick framåt utvecklades även språket i hemmet. Jag skulle säga att problemen inte börjar i den övre delen av . Vi kan ta en elev som är född i eller kommer till i väldigt låg ålder. Det börjar redan i förskolan. För de elever som har utländsk bakgrund handlar det om att komma i kontakt med det svenska samhället och det svenska språket. Visst – de går i svensk skola och kanske har en lärare som har svensk bakgrund och pratar svenska. Men det är under ett fåtal av dygnets timmar som de kommer i kontakt med någon som är svensk. I övrigt kommer de i kontakt med människor med andra nationaliteter eller sin egen nationalitet, det vill säga den de har från hemlandet. Det handlar om att få in det svenska språket i förskolan. Det handlar om obligatorisk språkförskola. Det handlar om att få in de svenska språkkunskaperna, som man inte får i hemmet. Det är där skon klämmer. Vi pratar om integration, men oftast integreras man med andra kulturer än den svenska kulturen. integreras man i andra språk än det svenska språket. Därför är det viktigare att ha tydliga och höga krav på svenska språket från dag ett i förskolan och i . Det handlar om att rusta eleverna med rätt verktyg. Då kommer vi att lösa många av de problem som ministern lyfter fram, till exempel detta med att man kommer upp i gymnasieåldern och vill bli kock eller plåtslagare. Kommer man upp i en högre ålder kanske man inte kan ta igen det. Då kanske det finns andra utbildningsformer som kan tas fram. Men det handlar ju om att det svenska utbildningssystemet slår ut elever med utländsk bakgrund för att man inte ger rätt verktyg vid rätt tillfälle. Man ska oftast inte ta personliga exempel, men ibland är det bra att göra det. Politiker ska inte bara befinna sig i den här kammaren och på partimöten utan också i andra delar av samhället. Jag kan ta ekvationer som exempel. I börjar man med ekvationer i matematiken i sjätte, sjunde eller åttonde klass – jag vet inte riktigt. Men när jag pratar med släktingar från andra länder får jag höra att deras barn börjar med det långt mycket tidigare. I har vi haft någon form av idé om att det skapar stress om barnen lär sig för . Jag skulle säga att barn lär sig väldigt mycket . Det handlar om att det är förutsägbart, att man är tydlig från vuxenvärlden och att vi inte har en lekskola, som det är . I den svenska förskolan är det mest hopp och lek. Det är väldigt lite pedagogik. Så är det. Regeringen kanske kan tillsätta en utredning. Många av barnen är inte vältaliga. Men i andra länder kan barnen vara väldigt vältaliga. Det handlar om att arbeta med ungdomarna och barnen. Då handlar det också om att ha en tydlig inställning. Vad vill vi som land och som samhälle, och vilken skola vill vi ha? Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta så att fler barn och ungdomar som har utländsk bakgrund och inte har svenska som modersmål kan tillgodogöra sig mer svenska? Vi behöver komma ifrån den situation vi befinner oss i, där elever blir utslagna för att de inte fått rätt verktyg vid rätt tillfälle. Detta är byggt på snällism och inte på att man vill deras bästa. 66 Statsrådet (S): Jag blir glad när jag hör . Jag lägger ju nu fram flera propositioner som helt är i hans linje och som han kommer att kunna rösta på. Det handlar bland annat om högre krav på uppsökande verksamhet för att få alla barn till förskolan. beskriver den segregerade skolan. Vi har ett enormt orättvist skolval . vet lika väl som jag att fristående skolor väljer sina elever. Det är inte pojkarna från förorten som får plats där. Nej, det är helt andra elever. En annan sak som vi kommer att lägga fram förslag om är att alla huvudmän, kommuner, ska sträva mot en allsidig elevsammansättning, så att det faktiskt möjligen blir så att alla elever möter olikhet. Därmed kan de också få lära sig svenska språket och den svenska kulturen. Vi har ett skolsystem som spär på bostadssegregationen, och vi har en passivitet från de borgerliga partierna och i frågan. På andra sidan finns det många som tjänar väldigt mycket pengar på det här. Att kunna välja sina elever är väldigt lönsamt. Ingen strävar mot en allsidig elevsammansättning. Det är borttaget från läroplanen. Vi kommer att lägga väldigt många förslag för att minska segregationen. Det som händer i vissa skolor är att alla de med utbildning söker sig bort. Kvar blir elevgrupper som det är väldigt svårt att hantera för lärarna, och det bildas andra kulturer. Därför utökar vi också möjligheten för Skolinspektionen att stänga skolor. Det är väldigt viktiga reformer för att vi ska komma till rätta med det här. Jag håller med om att det här är ett problem, men jag har lösningar på problemen. Från håll har jag inte sett några förslag, förutom sådana som handlar om mer privatiseringar, mer segregation och utslagning och höjda krav. Det finns inga förslag om möjligheter till yrkesutbildning eller etablering i samhället. När till och med moderata politiker tycker att marknadsskolan har gjort sitt och när även tycker att det är dags för reformer på området kanske vi ska ta i hand och göra någonting åt saken. Jag kommer att ha väldigt många förslag i den här kammaren för att hantera den frågan. 67 (M): Orsaken till att min skolgång inte gick åt skogen och att jag började komma i kontakt med svenska elever, det vill säga elever som hade en eller två föräldrar med svensk bakgrund, var att min mor kunde byta skola åt mig. Jag behövde inte gå kvar i skolan i . Hon insåg att jag inte hade tillräckligt goda svenskkunskaper och inte hängde med i klassrummet. Jag satt som ett frågetecken. Jag gick i en skola och bytte till en annan skola, som fanns i innerstaden. Om statsrådet är intresserad kan vi gärna åka ut till Engelska Skolan i . Där kommer av eleverna från just detta område i västerort och har utländsk bakgrund. De säger själva när lärarna lämnat klassrummet att de tack vare att de fått börja på denna skola inte bara blivit bättre på engelska utan även på svenska. Eleverna säger: ”Här är ordning och reda, vi tuggar inte tuggummi i klassrummet, vi kommer inte in med ytterkläder, det är mobilförbud, lärarna kan namnet på varenda elev och vi måste hälsa på varandra. Vi blir sedda, och vi kommer bort från kaoset i de områden vi bor i. Här är det lugn och ro och förutsägbart. Här vägleder de vuxna oss.” är det jobbigt, men barn föredrar trygghet och förutsägbarhet. Det finns commitment mellan lärare och elever. Om det är höga krav och förväntningar och eleverna får växa i denna miljö kommer de att nå sin fulla potential. Vi i vuxenvärlden måste sluta vara slappa, och jag hoppas att skolministern kommer med högre krav i svenska språket, bland annat obligatorisk språkförskola . 68 Statsrådet (S): Det är intressant att höra dig prata om möjligheten att byta skola, . För de flesta är det svårt att byta skola eftersom många skolor redan är fulla på grund av sitt kösystem. Jag vill ha ett skolvalssystem där alla väljer så att alla har samma chans och inte bara vissa, med lite tur eller förtur. Detta vill jag ta bort, och jag lägger fram ett sådant förslag som du gärna får stödja. Det var lite slarv med statistiken. i svensk grundskola är det i årskurs 9 ingen skillnad mellan födda i och födda i annat land – detta enligt SCB och alla experter. Utbildningsbakgrund och fattigdom är dock viktiga faktorer. Det handlar inte om svart eller ljust hår, utländsk eller svensk bakgrund. Det handlar också om att vissa fristående skolor i hemlighet gör förtester på elever, har hemliga kölistor och väljer ut sina elever. Detta är djupt orättvist. Får man skattepengar för att bedriva skola ska man göra det för alla och inte välja ut vissa. Framför allt ska man inte kunna skicka iväg pengar i vinst eller skicka dem utomlands för att bygga nya skolor som man kan tjäna ännu mer pengar på. Det handlar om hederlighet, moral och rättvisa. Därför vill jag ha mer skolval men ett rättvist skolval. Och jag ser gärna fler fristående skolor som använder pengarna till undervisning. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:168 om nordiskt energisamarbete 69 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag avser att agera för att de svenska problemen på energiområdet inte ska orsaka nordiska samarbetsproblem. Jag vill börja med att framhålla att de nordiska länderna bedriver ett mycket nära, konstruktivt och fruktbart energisamarbete inom ramen för . Övergripande dialog om utvecklingen av energisamarbetet inom förs vid våra årliga nordiska energiministermöten. Det nordiska energisamarbetet är huvudsakligen inriktat på utveckling av den nordiska elmarknaden, energieffektivisering och energiforskning. genomförs även återkommande nordiska elmarknadsforum för tillfälle till dialog mellan aktörerna på den nordiska elmarknaden. Den väl fungerande nordiska elmarknaden är något som ofta av omvärlden framhålls i internationella sammanhang som ett föredöme när det gäller elmarknadsintegration. Det svensk-norska elcertifikatsystemet är också ett exempel på gott nordiskt energisamarbete. När det gäller det svenska elnätet arbetar regeringen för att öka takten i nätutbyggnaden. Det svenska transmissionsnätet behöver förstärkas för att överföringskapaciteten ska kunna öka och variationerna i elpris ska kunna minska. Därför närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. Det svenska transmissionsnätet är som påpekar mycket riktigt viktigt även för våra grannländer då är ett transitland för el. Lägre överföringskapacitet inom och mellan våra grannländer och påverkar därför hela . Det är givetvis bekymmersamt att lägre överföringskapacitet sammanfaller med de höga energipriser vi ser i . Regeringen följer därför situationen noga. När det gäller beräkning av handelskapacitet för överföring mellan och våra nordiska grannländer är detta en fråga som ansvarar för och där ansvarar för övervakning och kontroll av uppfyllande och efterlevnad av gällande regler. 70 (M): Välkommen, minister ! Det nordiska energisamarbetet är viktigt. Den svenska elinfrastrukturen är inte bara motorväg för den svenska elförsörjningen. Den är också motorväg för och då främst och . Det finns ett samarbete mellan de nordiska länderna vad gäller att överföra elenergi när det behövs. Även att transportera energi i våra elnät är en avgörande funktion för våra grannländer. har det i elkrisens spår kommit rapporter om att strypt elleveransen till och andra nordiska länder. Det innebär att det goda samarbete som behövs för att vi tillsammans ska kunna täcka upp- och nedgångar i produktionen kan vara hotat. Statsrådet påpekar i sitt svar att det finns ett gott samarbete på ministernivå, men det hjälper inte för att i längden överbrygga de konflikter som kan komma av en obalans i det svenska elsystemet och som kan innebära en begränsning i överföringen till våra nordiska grannar. Det är inte en självklarhet att grannländer förutom att själva sörja för sin elförsörjning vill vara med och betala priset för att väljer att tidigarelägga nedläggningen av kärnkraften och omstrukturera sitt elsystem. För hur framåtsyftande man än kan tycka att det är med den gröna revolutionen måste svensk, norsk och finsk vardag fungera. Den svenska ambitionen om det nya fossilfria samhället är en utmaning för , och regeringen och till viss del har beslutat att anta denna utmaning. Det är bra, även om regeringen likt en struts vägrar att se hur stor utmaningen faktiskt är. Våra nordiska grannar förväntar sig dock inte att gröna revolution ska lägga en hämsko på deras elförsörjning. Min undran är utifrån det svar jag fått från statsrådet om det nordiska elsamarbetet, och hur det ska fungera, över huvud taget har varit uppe i planeringen av energipolitiken eller om det precis som med elförsörjningen bara blivit som det blivit. och ska inte behöva bli lidande för att inte klarar sin elförsörjning på grund av dåligt framåtsyftande politik. Man ska alltid behandla sina grannar med respekt. Det gäller där man bor och även mellan länder. Speciellt i oroliga tider som denna är det extra viktigt att vårda sina goda samarbeten. Jag anser att inte gör det om vi med en dåres envishet hävdar att vi inte har problem med vårt elsystem, för det har vi. Nej, se problemen som de är och se den enorma utmaning det innebär att så radikalt förändra ett lands energiförsörjning så som sker. Var lyhörd för de problem som uppstår, och försök hitta lösningar som även våra grannländer kan ha nytta av. Bara den som har en god grannsämja kan känna sig trygg. 71 Statsrådet (S): Jag håller med om vikten av ett gott samarbete med våra nordiska grannländer. Inom energiområdet bedriver vi ett nära och konstruktivt nordiskt samarbete. Grunden för vårt samarbete är de nordiska ländernas ambitiösa mål inom energi- och klimatområdet. Centralt inom det nordiska energisamarbetet är den gemensamma nordiska elmarknaden. Vi samarbetar också genom olika nordiska energiforskningsprojekt, och vi har en aktiv dialog om utveckling, teknik och förnybar energi. Just inom området förnybart har vi en utmärkt möjlighet att komplettera varandra genom varierande förutsättningar och erfarenheter när det gäller olika teknikslag. Låt mig kort beröra det som tog upp angående kärnkraften. Som är mycket väl medveten om infördes en punktskatt på kärnkraft . Den avskaffades inte under två borgerliga regeringar, utan den fick vara kvar under deras styre. Det var först under en socialdemokratiskt ledd regering, som kom till med en budgetproposition 2016, som man började avskaffa punktskatten på kärnkraft. råder lika villkor mellan kärnkraften och vindkraften ur detta perspektiv. Det vet naturligtvis. Jag tror att också är fullt medveten om att de nedläggningar som har skett av två av fyra reaktorer har varit helt marknadsmässigt drivna av ägarna. Det är inga politiska beslut. Låt mig notera att om vi eller den dåvarande regeringen politiskt hade tvingat ägarna att behålla den kärnkraft som byggdes hade det inneburit enorma kostnader, vilka skulle ha hamnat någonstans. Det hade inneburit permanent högre elpriser för svenska elkonsumenter. Det här är vad marknadsmässighet innebär. Låt mig också säga att har ett överskott av elproduktion även om vi nu ser hur agerande påverkar naturgaspriserna nere på kontinenten i och även hur det påverkar svenska elkonsumenter genom det samarbete som vi har med våra grannländer, både de nordiska och de europeiska. har till uppgift att beräkna handelskapaciteten och tilldela den till elmarknaden. Handelskapacitet beräknas och elområdesgräns och anger den maximala överföringskapacitet i megawatt som marknaden tillåts använda för handel. Denna beräkning är en komplex process, och resultatet måste respektera driftssäkerhetskriterierna. Det är just driftssäkerhetskriterierna som har legat till grund för Svenska kraftnäts beslut om de neddragningar av handelskapaciteten som ibland skett. Just därför får tredubbla sina investeringar i elnätskapacitetsutbyggnaden, för det är den vägen som skapar större handelsutrymme i . Detta gäller också möjligheterna till elhandel med våra grannländer. Låt oss inte blanda ihop någon form av nostalgi över en teknik som härstammar från den tid då Walkman var den häftigaste teknikpryl man kunde ha med framtidens moderna, robusta och förnybara energikraft. Och låt oss se till att vi kan uppgradera våra elnät, precis så som regeringen jobbar för, för att vi fortsatt ska ha ett gott och konstruktivt samarbete med våra nordiska grannländer. 72 (M): Vi har en samsyn när det gäller vissa av dessa saker. Att vi behöver uppgradera elsystemet är grundläggande. Vi har ett elsystem i som är ett av världens äldsta, för vi var tidiga med elutbyggnad. Vi behöver både de gamla, befintliga elledningarna, och vi behöver även nya. Dessutom är elsystemet anpassat efter att vi har en stark vattenkraft i norr och en stark kärnkraft i . är stora delar av kärnkraften borta, men elsystemet ser fortfarande ut som det gjorde tidigare. Därför kommer det att krävas stora investeringar. Det är också sant som statsrådet hävdar att vi har en överproduktion av el. Men med el är det ungefär som med glass. Det finns egentligen ingen färskvara som är så färsk som el. Det spelar ingen roll om och jag kan få jättemycket el till vår badbalja om det inte finns någon el när det fryser på . Om vi har en tung stålindustri som kräver att det kommer energi som har en viss kapacitet hjälper det inte. Detta är verkligen päron och äpplen. Min ambition är att vi ska ha en bra nivå på dessa debatter, och jag hoppas att vi, med statsrådets bakgrund, inte ska fastna i att det som finns intermittent är samma sak som basenergi. Om vi ska ställa om vår tunga industri och hela vår transportsektor till elförsörjning i stället för fossil försörjning kommer det att innebära jättestora utmaningar. Då kan vi inte satsa på vindkraftsparker, för det är inte de dagar det blåser som vi har brist. Det är kärnkraft eller vattenkraft som gäller, om ministern inte har ett stort batterilager i bakfickan som jag inte vet om. Det skulle kunna vara en lösning, och ingen skulle bli gladare än jag. Men det är inte så det ser ut. Att vindkraftsparker och infrastruktur till dessa skulle lösa våra problem hjälper alltså inte. Det hjälper inte , det hjälper inte och det hjälper inte heller. Vi behöver satsa på basenergi. kommer säkert många av debatterna att gå i varandra, så vi får hoppas att publiken orkar med upprepningar. Vi ser att har tagit bort kärnkraften och drömmer om att fasa ut sin kolkraft. De har jättestora problem. De måste importera, och de gör sig gasberoende. Detta kommer, när vi ”nycklar” ihop våra marknader ännu mer infrastrukturmässigt, att få stor påverkan på priserna också i energiområdena 3 och 4. Och här står vi och ska vara jättekonkurrenskraftiga. Vi är ett rätt så perifert land. Vi har stora omkostnader i vår industri, och vår bnp kräver dubbelt så mycket energi i förhållande till vad som krävs i . Vi är alltså ännu mer beroende än och kommer också att bli beroende av gaspriserna. Och sedan kan vi gå in på säkerhetspolitiken. Det hinner vi kanske med under denna debatt. Infrastrukturen till vindkraftverk hjälper alltså inte, utan vi behöver fylla på med basenergi. Jag tror att ministern faktiskt är medveten om det. 73 Statsrådet (S): Låt mig glädja med att säga att jag gillar glass och att jag också gillar planerbar el, det vill säga el som fungerar oavsett om det blåser eller om solen skiner. Planerbarhet är dock inget energislag i sig. Det är inte bara vattenkraften eller kärnkraften som per definition är planerbar, utan planerbarhet är en funktion i ett energisystem. För vårt framtida energisystem kommer vi att behöva en palett av olika lösningar. Vi kommer fortsatt att se vattenkraften som ryggraden i svensk energiproduktion. står den för nästan hälften av vår energiproduktion, och den kommer att fortsätta att vara ryggraden framöver. står kärnkraften för av vår energiproduktion. Kärnkraften spelar en viktig roll och kommer att spela en viktig roll också framöver. Jag tror att och jag kan vara överens om inte ska gå den väg som har gjort och genom prematura beslut lägga ned kärnkraften, utan det som sker ska ske på marknadsmässiga grunder. Detta har vi också skakat hand på i energiöverenskommelsen, och jag ser fram emot att kunna göra fler överenskommelser med parti och andra partier. Som jag var inne på är planerbarhet en funktion i energisystemet, och vindkraften är mycket riktigt inte planerbar. Det är inte alltid det blåser, men det är inte alltid det är vindstilla precis överallt. Det kommer att blåsa på olika ställen vid olika tillfällen, men icke desto mindre är vindkraften inte planerbar. Men kopplingen att ha solel, vindkraftsel och andra elproduktioner tillsammans med lagring i bränsle, till exempel vätgaslagring, skapar en planerbarhetsfunktion. Jag ser att det är en del av vår framtida energimix som är en ganska viktig del. Jag ser att kraftvärmeverken som levererar värme till våra hushåll och ser till att vi inte behöver värma upp lika många hushåll med el utan kan använda andra, bättre metoder kommer att vara viktiga för hur vi använder vår energi. På samma sätt som vi ser till att försöka stoppa matsvinnet i samhället kommer vi att behöva jobba med hur vi hanterar energi och se till att vi energieffektiviserar hushållen. Men vi ska också se till att industrin har både incitament och vilja och att den faktiskt tjänar på att genomföra energieffektiviseringar. Vi kommer även att behöva se över smarta elnät när vi använder elen vid olika tillfällen. Vi kommer naturligtvis att se att kärnkraften ett tag framöver kommer att spela en viktig roll. Den här kammaren har fattat beslut om att ska ha förnybar el till 2040. Jag har inte för avsikt att komma till kammaren och begära något nytt beslut i frågan. Låt mig dock konstatera att det är fullt möjligt att aktörer satsar på att bygga kärnkraft på likvärdiga grunder som vindkraften. Jag har inte sett en enda räcka upp handen och säga att man vill det. Vi har tre sajter som redan har elsladdar eller transmissionsnät framdragna. Vi har sajter där det är tillåtet att ansöka om att bygga. Ingen gör det, för kärnkraft är ett av de absolut dyraste energislagen. Det är dyrt att bygga, det är dyrt att driva och slutresultatet blir dyrt för elkonsumenterna. Jag håller med om att det är planerbart. Men planerbarhet till rimligt och lönsamt pris så att det blir billigt för elkonsumenterna kommer att vara viktigt, och där finns det mer moderna och bättre lösningar. 74 (M): Jag vill komma tillbaka till det här med marknadsmässighet. Jag tycker att statsrådet i sitt framförande här påtagligt visar på något. Jag tror att vi ibland glömmer bort i politiken att vad vi säger och vilka attityder vi har till saker spelar roll. Statsrådet säger: Ett tag framåt kommer vi att behöva kärnkraft. Då skulle inte jag vilja investera miljarder i ett kärnkraftverk. Om man vill se stora investeringar måste man säga: Det här kommer vi att satsa som detta kärnkraftverk har som livstid. Det tycker vi är nödvändigt och bra. Dessutom finns det utifrån hur lagstiftningen ser ut bara tre platser där man kan få ställa upp kärnkraftverk , och de ägs av tre bolag. Det är faktiskt bara tre bolag det handlar om, och de är till stor del statsägda. Det är alltså bara de här bolagen som kan bygga kärnkraft. Det här kallar inte jag för marknadsmässighet, utan det här kallar jag för att bjuda med armbågen – om det nu är det här vi vill ha. Ministern kanske inte har det som avsikt, men då måste man vara tydlig med det. Det är väl det som är den stora skillnaden mellan Socialdemokraternas energipolitik och . har en helt annan framtidsvision, och tillväxt är inte en självklarhet för dem. De menar tvärtom att vi kan gå tillbaka i välstånd eller tillväxt för att nå vissa mål. Men det är inte den vision som Socialdemokraterna har i sin politik rent allmänt, utan de tror på att vi ska kunna främja den ekonomiska utvecklingen. Jag är ledsen, statsrådet, men jag får inte ekvationen att gå ihop. 75 Statsrådet (S): Jag tror att vi verkligen är inne på de andra interpellationsdebatterna . Men det är ändå en bra debatt, så låt oss fortsätta! Jag vill påpeka att det finns en stor volatilitet i att ansöka om att bygga vindkraft. Om våra ord har så stor betydelse säger jag det: Det finns en stor volatilitet. Det finns massor med kommuner som säger nej. Det är ibland osäkra förhållanden huruvida miljöaspekterna kommer att tillåta det och huruvida Försvarsmakten kommer att tillåta det.