prot · H909110 · 2022-05-10 00:00:00 — Jag tycker att man ska använda tung konstitutionell argumentation vid rätt tillfällen – när det sker grova övertramp av myndigheter, när de inte fullföljer sina uppgifter eller när man underhåller information eller liknande. Vi har sett det genom politiska historia . Jag säger detta för den som ändå hörde argumentation, som var väldigt kraftfull ur konstitutionell synpunkt, där ledamoten har synpunkter på att det blir en viss försvåring vid ett omkörningsfält vid en ombyggnad av en väg vid . Enligt de rapporter jag får är det kanske 10–18 minuters längre restid. Skälet till att det är lite knepigt just på ett ställe är att , staten, inte äger marken. Det är privat mark, som man tyvärr inte får använda. Det kläms mellan detta och världsarvet , som man inte heller har rätt förutsättningar att använda. Men man gör sitt bästa. En svensk myndighet gör sitt bästa för att ihop med omkringliggande aktörer hitta det som har varit efterlängtat av Ekeröborna – att äntligen få en bättre vägförbindelse. Äntligen ska de kunna få en fungerande infrastruktur. kommun har vuxit dramatiskt , inte minst . Det sker en kraftig befolkningsexpansion. Det är ett av skälen till att vi nu vill tillföra mer resurser och bygga mer vägar. Och ja, har uppdraget att säkerställa att ambulansfordon, räddningsfordon och andra ska komma på plats. De har också uppdraget – och där är regeringen tydlig i sina direktiv – att se till att samverka med kommuner och med aktörer som blir berörda. Det kan vara allt ifrån enskilda företag som behöver komma fram med sina transporter till kollektivtrafiken. Jag är övertygad om att man arbetar och gör sitt allra bästa, men det finns säkert både intressekonflikter och utmaningar. Då får de lösa det genom att hitta bästa möjliga samplanering. hittar man inte den samsynen. överklagas det, och man lämnar in och gör en rättslig prövning. Då kommer ärendet i några fall faktiskt upp ända till regeringen, och då är det jag som avgör. Det är ett av skälen till att har bestämt en ordning där vi som statsråd inte ska åka ut och bedöma om våra myndigheter gör exakt rätt i det enskilda objektet eller de enskilda ställningstagandena. Jag är tydlig – och regeringen är tydlig – med vilket uppdrag har när det gäller framkomligheten, inte minst när det gäller räddningstjänsten och ambulansfordon. Jag tror att det är viktigt att man inte skapar en bild av att det nu är totalt stopp eller att det inte finns förutsättningar. Det skulle öka oron väsentligt för väldigt många boende i . Det är klart att det är viktigt att de här uppgifterna – om nu har konkreta uppgifter på att ambulanser har stoppats eller liknande – kommer myndigheten till känna. Jag har inte fått någon sådan information, men det är klart att i ett sådant läge har tydliga instruktioner från regeringen att agera för att säkra framkomligheten. Det är så vi gör nu i ett läge när vi bygger mer infrastruktur . Vi satsar närmare 900 miljarder de kommande tolv åren, och det kommer onekligen i många sammanhang att finnas en del målkonflikter. Någon kanske inte vill att en järnväg ska byggas därför att den vill att en särskild del av marken ska sparas. Någon annan kanske inte vill att vägen ska dras på just det stället. Det hör till vårt ansvar som politiker att ändå peka ut riktningen och tala om att det behöver byggas en ny förbindelse för att förbättra trafiksituationen, i det här fallet i , men det ankommer inte på oss att tala om i detalj hur allt ska göras under själva byggperioden. Det ansvaret har entreprenörer, byggherrar och ihop med kommuner och regioner, och jag förutsätter att de också tar det ansvaret. 54 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Det är ingen som ifrågasätter att det blir problem när man gör en så stor satsning som man nu gör på Förbifart . Den är efterlängtad och absolut nödvändig. Det kommer att vara besvärligt , men det betyder inte att det ska vara köer där det är blockerat. Inför den här debatten fick jag information från människor som satt i kön om att kön var och lång. Då är det omöjligt att göra en sidoförflyttning i händelse av att ett räddningsfordon påkallar fri väg. Det är allvarligt. Den dag det inträffar någonting och räddningsfordon inte tar sig fram är ju planeringen undermålig. Man måste säkerställa att dessa funktioner fungerar. Jag inser att detta med världsarvet kan vara besvärligt att ta sig förbi, men man får leta efter andra lösningar för att få trafiken att flyta. Det är inte acceptabelt att den står still och blockerar. Tiden för de människor som sitter i kön är värdefull, precis som för alla oss andra. Det är också viktigt att kollektivtrafik fungerar så att de som bor, lever och verkar i området kan åka med bussen och med hygglig träffsäkerhet komma fram till den plats de planerat att komma till vid den tänkta tidpunkten. Men det absolut viktigaste måste ändå vara att samhällets viktigaste funktioner kommer på plats i händelse av att någonting allvarligt inträffar. Då får det icke vara blockerat. Här måste statsrådet säkerställa att myndigheten gör allt de kan för att minimera risken. 55 Infrastrukturminister (S): Som sagt: Från regeringens sida gör vi precis det vi ska göra. Vi ställer krav på myndigheten – de ska säkra framkomligheten och lyssna in aktörerna när vägbyggnationer eller andra infrastruktursatsningar genomförs. Det ligger i uppdrag att göra detta. Jag har själv besökt räddningstjänster – jag har det intresset – och är imponerad av alla som jobbar inom räddningstjänsten och ambulansverksamheten. Jag vet att man, precis som taxinäringen, har väldigt god koll på var vägbyggen finns, var man kan ta sig fram och vilken som är den snabbaste vägen. Jag förutsätter, hoppas och tror att det är så att man i det här fallet har en väl fungerande dialog med och kan hantera detta. Det är köer , men det är ju därför vi bygger. Det är, återigen, under socialdemokratisk ledning som vi ser till att det byggs. som före detta parti styrde landet satsade man inte tillräckligt på infrastruktur. Då valde man att investera i annat, eller framför allt att sänka skatter. Vi ser till att bygga mer infrastruktur, så att man kan komma ifrån köerna på och – i detta fall – får en förbifart. Det kan också handla om att få nya järnvägar eller annat som gör starkare och rikare och som ger bättre möjligheter att klara klimatkravet med smarta transporter. Det är så landet ska styras. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:455 om fäbodbruket som riksintresse 56 Statsrådet (S): har frågat mig vad jag gör för att fäbodbruket ska erkännas som riksintresse och vad jag avser att göra i övrigt för att värna det svenska fäbodbruket. värdefulla fäbodmiljöer och tillhörande fäbodbruk är en viktig del av vårt kulturarv som behöver hållas levande och föras vidare till kommande generationer. Fäbodarna utgör också viktiga kulturmiljöer, och fäbodbruket bidrar till kulturlandskapet, livsmedelsproduktionen, bevarandet av den biologiska mångfalden och traditionell kunskap samt bevarande av husdjurslantraser. Fäbodbruket bidrar även till attraktiva besöksmiljöer. När det gäller riksintressen ska områden som har betydelse ur allmän synpunkt på grund av deras naturvärden eller kulturvärden skyddas som riksintressen enligt 3 kap. 6 § . Fäbodar och fäbodvallar ingår i kriterierna för utpekande av ett riksintresse för kulturmiljövården, och en del av landets fäbodar omfattas också av ett sådant riksintresse. Fäbodar och fäbodvallar kan alltså utgöra ett riksintresse men inte själva brukandeformen. Det är som ansvarar för utpekande av riksintressen för kulturmiljö, medan ansvarar för utpekande av riksintressen för naturmiljö. Regeringen bedömer utifrån detta att det inte finns skäl för ändring av 3 kap. 6 § eftersom riksintressen för kulturmiljövården redan omfattar fäbodar och fäbodvallar och då redan tillämpas. Det finns flera ekonomiska stöd som kan användas till fäbodmiljöer och fäbodbruk. Genom landsbygdsprogrammet som regeringen beslutat om har regeringen sett till att det finns medel till både miljöersättningar och olika projekt som bidragit med kunskapsunderlag och utbildningar för att upprätthålla och utveckla kunskaperna om fäbodbruket och som bidrar till att detta tas till vara i fortsättningen. Det finns även ett statligt bidrag till kulturmiljövård, 7:2 Bidrag till kulturmiljövård, som är relevant för fäbodkulturen. –2024 stärker regeringen detta anslag med ytterligare . I strategiska plan för den kommande programperioden, 2023–2027, i EU:s gemensamma jordbrukspolitik har regeringen fortsatt att prioritera miljöersättningar för fäbodar i bruk, fäbodbete samt särskild skötsel av fäbodbete. Syftet med miljöersättningen är att bevara ett levande fäbodbruk som förstärker och bibehåller landskapets karaktär och biologiska mångfald. Ett levande fäbodbruk gör det också möjligt att föra vidare hantverk och traditioner kring skötsel av djur och brukande av marker till kommande generationer. Sammantaget finns det från regeringen och dess myndigheter olika typer av stöd för fäbodar och fäbodbruket som tillsammans bidrar till arbetet med att värna våra värdefulla fäbodmiljöer och det svenska fäbodbruket. Då (C) hade framställt interpellationen hon tjänstgjort som ersättare för ledamot som därefter återtagit sin plats i , medgav tredje vice talmannen att (C) i stället fick delta i debatten 57 (C): Tack, statsrådet, för svaret! har vi 200–250 fäbodar kvar. hade vi kanske något tusental. Av de 200–250 fäbodar vi har kvar är det bara ett femtiotal som håller på med mjölkhushållning. I sitt svar tog statsrådet upp att det finns ansvariga myndigheter. ansvarar för kulturmiljö, och ansvarar för riksintressen för naturmiljö. Så är det, men det finns många fler myndigheter som är involverade i fäbodbruket, till exempel . EU:s jordbrukspolitik blir också en del av fäbodbruket. I min grannkommun har vi Karl-Tövåsens fäbod, där har bedrivit fäbodbruk . orkar hon inte längre utan lämnar över. är välkänd i fäbodkretsar för att hon kämpat otroligt hårt i sin kamp mot myndigheter. Statsrådet kanske kommer ihåg att krävde att hon skulle ha elektriska kassaapparater uppe i fäboden. Tjänstemannen som hanterade ärendet satt i . Han fick frågan om han någonsin hade varit på en fäbod. Det hade han förstås inte. Tanken att man skulle elektrifiera en fäbod för att kunna ha elektriska kassaapparater förfelar ju hela syftet. Fäbodar och fäbodvallar kan utgöra ett riksintresse, men inte själva verksamheten och brukandeformen, säger ministern. Men om inte brukandeformen finns kvar blir fäboden och fäbodvallen egentligen bara en plats där det står visserligen ganska fina hus. Syftet försvinner ju om det inte bedrivs ett aktivt fäbodbruk. Det finns ekonomiskt stöd. Men de som jag träffade när jag var på årsmöte på gården med det vackra namnet Fågelsjö gammelgård bortom åa, dessutom en fantastiskt vacker plats, kände inte att de hade det så lätt. Det kan ses som en del av grunden till den här interpellationsdebatten. Fäbodbruket är en otroligt småskalig verksamhet. Man står och handkärnar smör. Verksamheten är inte anpassad till EU:s jordbrukspolitik eller system. De krav som ställs på jordbruks- och livsmedelsverksamhet passar inte in i fäbodbruket. Jag kan ta Karl-Tövåsens fäbod som exempel igen. är det ljust nästan dygnet runt, men ändå måste det finnas elektrisk belysning inne i fjöset, den lilla ladugården. Det får inte heller vara för långt mellan fjöset och platsen där man tillverkar mejeriprodukterna och så vidare. är det oftast kulturskyddade miljöer, så man får inte bygga om heller. Min fråga till landsbygdsministern är: Har landsbygdsministern eller regeringen några förslag på hur småskalig verksamhet som fäbodbruk ska kunna få ett enklare regelverk och mindre byråkrati för att man ska orka fortsätta med sitt hantverk? 58 Statsrådet (S): Jag har andra erfarenheter än den tjänsteman som berättade om. Hemma där jag växte upp och där mormor och morfar kom från var det som gick upp till ”boan” . Vi hade gården bredvid. Det var en liten fäbod. Vi hade inga djur där. Så fort det åskade kom över och bad att få låna lite tvål. Sedan satt hon där tills åskan var över. Tvålen tog hon aldrig med sig. Hon var den sista i som bedrev fäbodbruk. Fäbodbruk innebär ju inte bara mat utan också kultur. Det innebär också betande som gör att vi får behålla den här miljön och den biologiska mångfalden. Jag delar uppfattning att det inte får vara för svårt. En fäbod är en helt annan plats med helt andra förutsättningar, och fäbodbruk är fäbodbruk just på grund av det. Vad vi gör är till exempel att vi i den nya gemensamma jordbruksplanen, som vi nu har tagit fram, låter stödet till fäbodbruket ligga kvar, eftersom det är en viktig ersättning. Vi gör även, som jag berättade om, satsningar på kulturmiljö och annat. Allting behöver inte göras till riksintressen. I interpellationen ställs frågan vad jag tänker göra för att fäbodbruket ska erkännas som riksintresse. Jag är av uppfattningen att vi redan har väldigt många riksintressen, även där fäbodbruket bedrivs. Jag vet inte hur ställer sig till frågan om att skapa fler riksintressen än de som vi har, fru talman. Jag trodde att det kanske fanns en liten enighet mellan och Socialdemokraterna om att vi i stället ska jobba för att pinpointa riksintressena på ett tydligare sätt och minska dem till antalet för att vi ska kunna leva, bo och verka på de breddgrader där ledamoten och jag befinner oss. 59 (C): Jag tackar statsrådet för svaren. Det vi vill bevara är inte bara miljöerna utan även själva fäbodbruket. Vilka verktyg vi använder, vad vi kallar dem och om det är ett riksintresse eller inte är mindre viktigt. har fäbodrörelsen arbetat för att göra fäbodbruket till ett immateriellt kulturarv via . Jag vet inte om statsrådet har koll på vad som har hänt , men och folkminnen, Isof, skrev att svenskt fäbodbruk tillsammans med norskt säterbruk har kvalificerat sig för att ansöka om att hamna på listan över immateriella kulturarv. Jag tror att det även är en viktig gest för att alla dessa människor som sliter hårt med sitt fäbodbruk ska känna sig erkända. Det är också ett sätt att höja nivån på fäbodbruket. Detta har att göra med svensk historia och hur man levde förr, men även med kvinnohistoria. Det var kvinnorna som arbetade på fäbodarna. Männen var hemma på gården eller jobbade i skogen. Det finns en speciell kulturhistoria kring fäbodar som är värd att uppmärksammas. Framför allt har den biologiska mångfalden varit otroligt viktig. När vi inte längre har betande djur i våra skogar försvinner en del av den biologiska mångfalden. Det är säkert så att statsrådet inte kan lova någonting, men jag önskar att statsrådet supportar ansökan till . Jag skulle också vilja ta upp mulbetesrätten, som nämns i interpellationen. Mulbetesrätten, som de flesta kanske inte har så bra koll på, handlar om att man har rätt att ha fritt strövande djur som betar på fäbodarna. har det varit så att många fäbodar omvandlas till sommarstugor och fritidsboenden. Man gör om fäbodarna, och mulbetesrätten försvinner. När jag pratar med fäbodbrukarna får jag höra att de är lite oroliga över vad som händer med mulbetesrätten. Den frågan är också viktig att bevaka. Landsbygdsministern kanske har den på sitt bord eller har koll på den. 60 Statsrådet (S): Det är helt rätt – jag har också fått informationen om det förberedande arbetet inför ett förslag till nominering som omfattar både fäbodbruk och säterbruk i både och . Det här är en fråga under kulturministerns ansvarsområde, men det är regeringen som fattar beslut om vilka som ska nomineras från till listor. Det sker på grundval av bedömningar från en expertkommitté och från och folkminnen. Vi lär få återkomma till detta. Vad gäller mulbetesrätten är det precis som säger. På statlig mark är detta inget problem, men om marken har sålts av måste man avtala eller göra något för att kunna fortsätta driva den lösdriften och det mulbetet även på andra ställen. Detta kan skapa problem om det ligger ett friköpt fritidshus mitt i det. I vissa fall har servitut fungerat, i andra muntliga avtal. Jag har dock uppmärksammats på att det inte alltid fungerar bra, men vikten av fäbodbruk och skogsbeten är ju enormt stor. Båda dessa frågor tittar vi på, och jag delar uppfattning att det vore härligt att höra kulning i igen. Det vore väldigt speciellt för svenskt fäbodbruk, för norskt säterbruk och för oss som har upplevt det. 61 (C): Kulning är verkligen speciellt. Jag minns när jag var kommunalråd i och vi hade . Det inleddes med kulning, och de hade de internationella spelarna aldrig hört förut. Låt mig slutligen skicka med det jag fick med mig från Fågelsjö gammelgård bortom åa. Många fäbodbrukare jobbar inte heltid med detta, men de brinner för det och lägger sina somrar på det. Det är jättejobbigt för dem att hantera många myndigheter och all byråkrati. Jag förstår att det är svårt att bilda en myndighet för fäbodbrukare, men det behövs ett regelverk som är anpassat till mindre livsmedelsproduktion och mindre djurhållning och som gör hanteringen lättare. Man kan säkert digitalisera mycket och förenkla mycket. Det skulle vara bra inte bara för fäbodbruket utan för många små livsmedelsproducenter i allmänhet. 62 Statsrådet (S): Jag tackar och, förstås, för intresset för en av stoltheter, som lever kvar efter så . Vi jobbar ständigt med regelförenkling, och det försöker vi också göra i den nya jordbruksplanen, i handlingsplanerna för livsmedelsstrategin med mera. Vi gör det för att vi vill se mer produktion och mindre administration. Små verksamheter har det ju ännu tuffare. Med mycket administration finns det knappt tid för produktion. Därför jobbar vi som sagt ständigt med regelförenkling. Jag tackar för debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 15 Svar på interpellation 2021/22:464 om kritik mot jordbrukspolitik 63 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ser på att ompröva och öka ambitionen när det gäller en rättvisare fördelning av direktstöden. Vidare har hon frågat mig om regeringen kommer att agera för att små jordbrukare ska stödjas bättre. har också frågat om jag anser att jordbruksstöden kan användas bättre och få en starkare klimat- och miljöstyrning och satsningar på ekologisk odling, och om jag i så fall avser att agera därefter. Slutligen har hon frågat vilka förstärkta klimat- och miljöåtgärder jag och regeringen kommer att presentera i de dialogprocesser som regeringen beskriver är nästa steg i dialogen med . En av regeringens viktigaste prioriteringar är att öka takten i klimatomställningen. Totalbudgeten för miljö- och klimatområdet har för den gemensamma jordbrukspolitiken ökat avsevärt jämfört med den tidigare perioden. Jag vill också framhålla att det i finns många små jordbruksföretag, och deras bidrag är viktigt inte minst när det gäller miljövärden. förslag till strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken vilar på en stabil grund. Ett flertal sakråd, remisser och andra möten har genomförts i syfte att inhämta synpunkter på bland annat förslag från och behovsanalysen som utarbetades inom . Även har fått information om arbetet. Utöver detta har arbetet granskats av en särskild upphandlad förhandsutvärderare. Att vi har en väl underbyggd plan är en viktig utgångspunkt för regeringen när vi besvarar observationerna. Den strategiska planen träder snart i kraft. Jordbrukarna ska kunna söka de nya stöden . Regeringen vill stödja aktiva jordbrukare som producerar livsmedel eller andra ekosystemtjänster. Det är då naturligt att det finns en koppling mellan storleken på stöden och omfattningen på verksamheten. Det är den inriktning som gällt och som fortsatt föreslås gälla efter 2023. har hänsyn tagits till att större, mer rationella och effektiva företag har ett något lägre behov av stöd. Därför minskar vissa stöd för stora företag, medan de mindre företagens stöd behåller samma nivå. Den står till fullo bakom ambitionen att den europeiska jordbrukspolitiken ska ha en hög miljö- och klimatambition. Miljö- och klimatersättningarna, inklusive ersättningarna för ekologisk produktion, i den svenska planen är utformade för att möta de uppställda kraven, som de ska vara intressanta för företagen att söka. Därigenom erbjuds svenska jordbrukare möjlighet att få ersättning för sitt miljö- och klimatarbete. Ett exempel på de förändringar som har gjorts för att styra mot en högre miljö- och klimatambition är att en del av inkomststödet ska användas till ettåriga miljöersättningar. Jämfört med innevarande period avsätts sammantaget mer pengar till åtgärder för att minska övergödningen, stärka den biologiska mångfalden och hejda klimatförändringarna. Exempelvis införs ett stöd till mellangröda, liksom stöd för planering för precisionsjordbruk, stöd till bevattningsdammar, etableringsstöd för energiskogsodling samt en särskild satsning på att stärka biologisk mångfald i slättbygd. Regeringen har även beslutat att höja ersättningsnivåerna för många åtgärder och genomför en rad förenklingar i stöden. Andra exempel som kan bidra till att öka klimateffektiviteten är djurvälfärdsersättningar och investeringsstöd för konkurrenskraft. Regeringen gör därtill historiskt stora satsningar på nationella stödformer för att kunna nå klimatmålen, till exempel inom Klimatklivet och ökat stöd till produktion av biogas. I den fortsatta dialogen med kommer regeringen att besvara de frågor som ställt och lämna de förtydliganden som efterfrågas, allt i syftet att få en godkänd strategisk plan . 64 (MP): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Jag tycker ändå att det finns en hel del att diskutera kring dessa frågor. överlämnades förslag till strategisk plan till för godkännande. När landsbygdsministern presenterade den strategiska planen var ett av huvudbudskapen att de gröna ambitionerna hade höjts. Men det höll uppenbarligen inte med om, vilket går att läsa i deras observationsbrev som har kommit. Det svar som regeringen har gett till därefter möter milt sagt inte upp mot kritiken. Höjda klimat- och miljöresultat är den centrala tanken med den reformerade jordbrukspolitiken i EU. Och kommissionens bedömning är inte smickrande läsning för oss svenskar. menar att den svenska jordbrukspolitiken inte når upp till EU:s egna strategiska mål inom satsningarna Från jord till bord och Europeiska gröna given. Det är inte heller lämpligt att intar en så negativ position till det omfattande miljö- och klimatomställningsarbete som EU så förtjänstfullt driver. bör stå i frontlinjen för ett grönare och mer klimatdrivet jordbruk och inte sälla sig till de sämsta i klassen, vilket riskerar att bli resultatet när vi också ser att väldigt aktivt driver på som ett slags backlash mot miljön. Landsbygdsministern nämner särskilt några miljö- och klimatåtgärder i sitt svar. Bland annat nämns de ettåriga nya ersättningarna. De är viktiga. Men en fjärdedel av direktstöden ska gå till ettåriga miljöersättningar. Men regeringen höll sin åtgärdslista väldigt kort, vilket kommissionen kritiserar hårt. Anledningen till det var att har dataproblem och inte klarar av att utöka sin databas. När det gäller större klimat- och miljöeffekt frågar kommissionen var bevisen finns för att det blir en bättre miljöeffekt. säger att det finns risk att den svenska strategin ger en nettonegativ klimateffekt, eftersom det saknas åtgärder. Då är min fråga till landsbygdsministern om det inte är precis just nu som det är ett gott läge att säga att måste ändra i den strategiska planen. Behöver vi säkerställa ett tydligare vallstöd? Behöver vi säkerställa att det riktade nötkreatursstödet också vägs upp med större klimatsatsningar? En annan fråga som också tas upp i kommissionens kritik är just frågan om kolinbindning och den biologiska mångfalden.