prot · H909131 · 2022-06-15 00:00:00 — 10 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 61 M, 54 SD, 28 C, 22 V, 16 L,2 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Kammaren biföll utskottets förslag. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Punkt 1 (Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken) 2. res. 1 (M) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (C) 5. res. 4 (V) 6. res. 5 (KD) 7. res. 6 (L) 8. res. 7 (MP) Förberedande votering 1: 16 för res. 10 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 16 för res. 16 för res. Talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Talmannen anmodade (MP) och (L) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (M) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res 6. (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Förberedande votering 3: 23 för res. 16 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 4: 28 för res. 23 för res. Kammaren biträdde res. Förberedande votering 5: 55 för res. 28 för res. Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Förberedande votering 6: 61 för res. 55 för res. Kammaren biträdde res. 61 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: Avstod:54 SD, 28 C, 22 V, 16 KD, 16 L, 10 MP, 2 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Kammaren biföll utskottets förslag. FiU21 Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till Punkt 1 (Vårändringsbudget samt extra ändringsbudget om stöd till ) 2. av (S), (C), (V) och (MP) under överläggningen framfört yrkande om avslag på utskottets förslag Talmannen meddelade att yrkandet om avslag innebar att förslagen i propositionerna 2021/22:99 och 2021/22:255 samt följdmotionerna och utskottsinitiativet skulle avslås. 149 för yrk. Kammaren biföll yrkandet om avslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:61 M, 54 SD, 16 KD, 16 L, 1 - om avslag: 88 S, 28 C, 22 V, 10 MP, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Punkt 2 (Skatt för pensionärer fr.o.m. ) 2. res. 3 (S, V, MP) 121 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:61 M, 54 SD, 16 KD, 16 L, 1 - 3:88 S, 22 V, 10 MP, 1 - Frånvarande:12 S, 9 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 6 KD, 4 L, 6 MP Kammaren biföll utskottets förslag. FiU30 Årsredovisning för staten 2021 Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 (forts. från § 8) Ett mer likvärdigt skolval (forts. UbU33) 112 (KD) replik: Det låter som att vi är överens om att det är elever som ska välja skola och inte skolor som ska välja elever. föreslår här en kommunalt samordnad antagning där alla huvudmän har full insyn i skolvalssystemet, för att vi en gång för alla ska kunna säkerställa att det är eleverna som väljer skola och inte friskolorna som väljer elever. Om Socialdemokraterna menar allvar med att det är just eleverna som ska välja skola och inte tvärtom finns det alltså möjlighet att rösta ja till reservation 5. Annars hoppas jag att regeringen återkommer med ett förslag om ett skolvalssystem med just kommunalt samordnad antagning. 113 Statsrådet (S) replik: Jag är jätteglad att så många partier har bytt fot i många frågor. Det känns som att det, sedan vi presenterade det här förslaget, är många som ser behovet och möjligheterna. Jag måste dock upplysa om att det i den budget som vi lade fram faktiskt ingick en post som hette Gemensamt skolval. Men den tog bort i sitt förslag. När det kommer till kötider och så vidare vet vi att kö segregerar och diskriminerar. Och även om vi kortar den och gör den offentlig kommer det att bli samma känsla som när biljetterna ska släppas till en . Det är viktigt att vi tittar på att även en nyinflyttad elev, en elev som är placerad i ett fosterhem eller barn till andra, vanliga arbetare som inte kan ta ledigt för att vara först i kön ska ha samma rätt att välja skola. Det är en viktig del. Jag undrar hur kan säga nej till det här förslaget, som innehåller möjligheter för kommuner att begränsa den fria etableringen. Det är oförståeligt för mig. Det förstör för väldigt många fina kommuner i . Förslaget handlar också om att ge kommunpolitiker, som faktiskt har ansvaret för de lokala skattemedlen, möjlighet att äga skolan i sin kommun. De togs ifrån möjligheten att ha flera verktyg när man planerar för och ska genomföra en rättvis skola för alla elever. 114 (L) replik: Vi är i den lite märkliga situationen att vi har en regering som slår på stora trumman och som kommer med två lagförslag till . Det ena handlar om skolpengen. Det andra handlar om skolvalet. Men sedan får man inte igenom lagförslagen. Man har inte bemödat sig om att skaffa sig majoritet. Sedan står skolministern här och kastar sina sossekollegor i utbildningsutskottet rakt framför bussen när hon säger: Men vad gör ni i utskottet? Det är ett något udda sätt att se på hur man driver igenom lagstiftning i , det vill säga man lägger fram en proposition som saknar stöd och säger till sina kollegor i utskottet att de kan lösa detta. Jag är minst sagt förvånad över det bristande hantverket. En orsak till min förvåning är att det senaste förslaget om allsidig social sammansättning är så odefinierat. Regeringen är inte tydlig med vad man menar eller vill. Detta påpekar myndigheter, remissinstanser och andra partier i . Vad innebär det när man saknar en klar definition? Om regeringens förslag går igenom ser jag en betydande risk för att det ska leda till en sorts social ingenjörskonst som i slutändan endast riskerar att begränsas när den enskildes grundlagsfästa rättigheter eller rättigheter skyddade i diskrimineringslagstiftningen anses vara viktigare än det allmännas intresse. Det öppnar för att på olika sätt begränsa möjligheterna att välja skola för många barn och ungdomar. Jag vill höra hur statsrådet ser på detta. 115 Statsrådet (S) replik: Jag slutar aldrig att förundras över Liberalerna. När jag presenterade förslaget var det vissa som precis for med lögner i pressen. Det var inte ens egna lögner, utan man hade så lite skolpolitik att ta upp så att man var tvungen att låna andras lögner om vad förslaget innehöll. Hur många ursäkter kan man hitta för att slippa gå fram i frågan? Liberalerna har bytt fot och riktning. Liberalernas viljekompass till vad man vill åstadkomma, vem man är till för och så vidare snurrar. Jag blir alldeles förbluffad över den ovilja som finns att låta vanliga människor göra ett skolval på lika villkor. Liberalerna var med Socialdemokraterna när vi byggde upp ett av världens mest jämlika och framgångsrika skolsystem. försvarar man en ojämlik resursfördelning, och man försvarar ett skolval som faktiskt segregerar och diskriminerar. Man försvarar även den möjlighet som kommuner måste ha att säga nej till fristående etableringar i välfungerande kommuner. Jag blir förvånad när jag hör om de små detaljerna för att slippa gå fram i frågan. Efter valet vill Liberalerna förhoppningsvis sitta med och . Vilken fråga ska man gå fram med då? Är det vinstfrågan? Man har öppnat för att begränsa vinsten. pratar man lite om att ta bort kön. Vad vill Liberalerna egentligen? 116 (L) replik: Skolministern säger att vi far med lögner, och sedan rabblar hon upp tio lögner själv om mitt parti. Det jag diskuterar här är vad till exempel och Skolinspektionen säger i sina remissvar till lagrådsremissen rörande den proposition som skolministern själv har lagt fram. Det vi diskuterar nu är inte ett förslag från Liberalerna, utan det vi diskuterar nu är att skolministern har stöd av 100 ledamöter i kammaren. råkar det sitta 349 ledamöter i kammaren, och ni får inte igenom era propositioner. Och det sker därför att ni inte ser till att skapa majoritet för era förslag. Då förväntar sig skolministern att hennes socialdemokratiska kollegor i utbildningsutskottet ska lösa problemen åt henne. Det är detta jag kritiserar. Jag tycker att det är ett märkligt förfarande för att driva igenom politik. Det tror jag att även flera socialdemokrater har noterat under resans gång. Sanningen är den att om man gör så som regeringen vill, öppnar med diffusa formuleringar, resulterar det i elastiska möjligheter att tänja på vad en allsidig social sammansättning är. Jag har fortfarande inte fått något svar på vad det är. En sak är om man planerar en ny skola i en kommun. Då kan man säga att man nu lägger skolan vid det här geografiska området för att få en mer allsidig social sammansättning. Men om man går in i etablerade upptagningsområden och börjar vrida för att bakvägen införa de kvoter som regeringen inte har juridiskt stöd för, då börjar man gå in och rucka på grundläggande principer som kommer att innebära att fler och fler elever och föräldrar inte kommer att få vare sig närhetsprincip eller val tillgodosedda. Eftersom vi inte får några tydliga svar, eftersom skolministern själv inte kan definiera vad det här är, innebär det att vi inte vill köpa grisen i säcken. Vill man få igenom något i får man lägga fram något ordentligt som vi kan rösta om, inte några halvmesyrer. 117 Statsrådet (S) replik: Det är tydligt att inte har läst förslaget. Vi vet att alla pratar om segregation precis som att alla förstår den, men den kan faktiskt se olika ut. Däremot är motsatsen till segregation allsidig elevsammansättning. Det är något vi kan sträva efter. har en lång tradition av att ha med i läroplaner och i styrdokument att samhället, de som styr och råder över skattemedel, också ska sträva efter att minska segregationen – inte bara effekterna av den utan även sträva efter en minskning. Då blir det fråga om samhällsplanering – vem som går i vilken skola. Men i fråga om kvoter känner jag återigen att och far med lite osanningar. Det blir både och datten. Det stämmer inte. Jag vill inte säga orden, de är så dumma, men ni säger att elever ska bussas utifrån etnicitet. Något så dumt! Vilka lögner man for med när förslaget presenterades. Jag är så glad därför att av alla de förslag jag har lagt på bord har de flesta gått igenom. Det är två som inte har det, men jag kan säga att opinionen har vaknat. Jag märker att det har skett en förflyttning i kammaren. kan vi se att det finns ett problem. Bara sa alla blankt nej till att ens diskutera frågan. Man tyckte inte att det var ett problem. Låt oss prata vinst, rättvist skolval, rättvis resursfördelning och alla barns lika möjligheter i skolan. Jag vill se en svensk skola med tydligt fokus, och det ska vara eleverna, inte marknadstrams där alla tävlar mot varandra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 12 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2021 betänkande 2021/22:UbU34 Stiftelsen verksamhet och årsredovisning 2021 (redog. 2021/22:RJ1 och redog. 2021/22:RR3) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 13 om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten betänkande 2021/22:JuU45 om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten (skr. 2021/22:205) 118 (S): Det övergripande målet för rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet och för kriminalpolitiken att minska brottsligheten och öka människors trygghet. är en åklagarmyndighet som bidrar till detta genom att bekämpa ekonomisk brottslighet. Myndigheten utreder och lagför ekonomiska brott, bedriver brottsförebyggande arbete samt underrättelseverksamhet. har granskat arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten –2020. Granskningen är välkommen, och allt som kan göras bättre när det gäller kampen mot ekonomisk brottslighet är av godo. Den ekonomiska brottsligheten utgör ett allvarligt samhällsproblem. Staten går miste om skatter och avgifter som våra välfärdssystem missbrukas av kriminella. Man räknar med att den årliga förlusten är cirka 100 miljarder. Den sunda konkurrensen påverkas negativt. Bidrag och stöd i form av pengar från välfärdssystemet betalas också ut på felaktiga grunder till personer och företag. Det innebär att pengar som vi alla bidrar med och som skulle ha gått till exempelvis skolor, infrastruktur och vård och omsorg i stället hamnar hos kriminella. Ytterst drabbar den ekonomiska brottsligheten medborgarna. Det gör att vi alla är brottsoffer. samverkar med elva andra myndigheter i kampen mot denna brottslighet. har det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet resulterat i följande: i eftertaxering, i utmätta tillgångar, i återkrav från och i besparingar för utifrån förhindrade felaktiga utbetalningar. Lagföringen utifrån meddelade tingsrättsdomar omfattade 282 åtalade, 145 fängelsedömda och i utdömd fängelsetid. Myndigheten befinner sig i ett utvecklingsstadium när det gäller brottsförebyggande arbete. Man har tagit viktiga steg för att öka det systematiska och långsiktiga arbetet med dessa frågor. Fler brottsförebyggande specialister har tillsatts för att stärka det regionala förebyggande arbetet runt om i landet genom att stötta bland annat myndigheter, kommuner och branschorganisationer i deras arbete mot den ekonomiska brottsligheten. Samarbetet mellan olika yrkesgrupper och verksamhetsdelar är myndighetens största styrka. Det är genom det och samverkan med andra myndigheter som man gör skillnad. Jag yrkar bifall till reservation 1. I sin rapport skriver att regeringen bör klargöra ansvarsförhållandena när det gäller underrättelseverksamheten. är en åklagarmyndighet med ett utökat uppdrag. Det innebär att åklagarverksamheten integreras med den polisiära verksamhet som krävs för att utreda de brott som myndigheten har i uppdrag att bekämpa. Det förekommer också underrättelseverksamhet vid myndigheten. Att den bedrivs av står i den bestämmelse som anger att är personuppgiftsansvarig. Vi menar att det inte finns behov av att ytterligare klargöra ansvarsförhållandena. 119 (M): Den organiserade brottsligheten breder ut sig i . De mest synliga tecknen på det är den epidemiska ökningen av skjutvapenvåldet. är våldet på väg att slå alla rekord vad gäller både antalet skjutningar och antalet personer som avlidit på grund av våldet. Men skjutningarna är bara toppen av det den grova organiserade brottsligheten kan liknas vid. Enligt polisen finns det runt 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella gäng i . Vi har 60 områden som klassas som utsatta. Misstron mot samhället är stor, och på många platser är polisen inte välkommen i området. Narkotikahandel bedrivs på öppen gata. Koncentrationen av kriminella är hög. Situationen är allvarlig. På vissa håll växer parallella samhällsstrukturer fram som på allvar hotar samhällskontraktet. Kriminaliteten hotar alltså inte bara enskilda människors liv utan hela det svenska samhällskontraktet. Det skadar det förtroende och den tillit som vårt samhällsbygge vilar på. Med sitt våldskapital skapar gängen parallellsamhällen där människor inte vågar vittna och staten är alltmer frånvarande. Allt yngre barn rekryteras som spejare, hantlangare och ibland till och med mördare – i stället för att gå i skolan. De som drabbas hårdast av gängens våld är vanliga människor som vill göra rätt för sig. I värsta fall är det barn som faller offer. har därför föreslagit en politisk mobilisering mot den grova kriminaliteten och de kriminella gängen. Inriktningen måste vara glasklar: Vi ska gripa gängmedlemmarna och ställa dem inför rätta, och vi ska få bort dem från våra gator. Gängkriminaliteten måste bekämpas med flera olika typer av åtgärder. Polisen måste vara närvarande i de utsatta områdena, och rekryteringen av nya gängmedlemmar måste stoppas. Detta kräver betydande resurstillskott till och mycket mer. Vi vet också att de snabba pengarna är en drivkraft bakom narkotikabrotten och våldet. För att kriminella aktörer ska kunna använda sina brottsvinster, exempelvis från narkotikaförsäljning, krävs ofta avancerade former av ekonomisk brottslighet. Det finns också släktbaserade nätverk eller klaner som använder välfärden som bankomat genom systematiskt bidragsfusk. Den ekonomiska brottsligheten omsätter stora summor och undergräver rättsstaten, bedrar staten och kommunerna och skadar enskilda och näringslivet. är den myndighet som har det nationella ansvaret för att bekämpa den organiserade ekonomiska brottsligheten. Myndigheten är unik inom rättsväsendet genom att den är en åklagarmyndighet som också bedriver polisiär verksamhet. I sin rapport om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten konstaterar att det finns flera omständigheter som gör att inte fullt ut kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. anser att detta delvis beror på att myndigheten brister i sin interna styrning och informationsdelning och på att regeringen inte har skapat vissa yttre förutsättningar för att myndigheten fullt ut ska kunna bedriva ett effektivt arbete. I rapporten framkommer det svårigheter i samarbetet mellan och på grund av att den regionala indelningen skiljer sig mellan myndigheterna. Det finns en otydlighet gällande ansvarsförhållandena mellan och när det gäller underrättelseverksamheten. Underrättelseverksamheten saknar också vissa rättsliga förutsättningar, till exempel tillgång till vissa register. riktar mot denna bakgrund ett antal rekommendationer till och till regeringen. Till regeringen rekommenderar att en förutsättningslös översyn av uppdrag och konstruktion genomförs. Vidare rekommenderas regeringen att säkerställa att får förutsättningar att bedriva ett effektivt arbete mot den organiserade brottsligheten genom att se till att underrättelseverksamheten har rättsliga förutsättningar att upptäcka och förhindra ekonomisk brottslighet. rekommenderar också att ansvarsförhållandena mellan och när det gäller underrättelseverksamheten klargörs. har stor betydelse för att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet. Att myndigheten kan göra det är av avgörande betydelse för att försvåra de kriminella nätverkens verksamhet. kritik och rekommendationer behöver därför tas på största allvar. Dessvärre visar regeringen i sin skrivelse en häpnadsväckande passivitet. Det är därför glädjande att utskottet föreslår att riktar tre tillkännagivanden till regeringen i enlighet med de rekommendationer som har riktat till regeringen. Men vi menar att det också i det sammanhanget är lämpligt att inte bara utreda rättsliga förutsättningar utan också belysa vilka register övriga brottsbekämpande myndigheter behöver ha tillgång till i sina respektive uppdrag. Jag yrkar därför bifall till reservation 2. 120 (SD): Vi debatterar om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Arbetet mot den organiserade brottsligheten och även den organiserade ekonomiska brottsligheten utgör ett akut samhällsproblem. Den årliga förlusten på grund av den ekonomiska brottsligheten i beräknas uppgå till . Mörkertalet är stort, och samhället beräknas gå miste om 5–av sina årliga skatteintäkter på grund av skattefusk. Vårt välfärdssystem missbrukas av kriminella, och staten går miste om skatter och avgifter. Bidrag och stöd från välfärdssystemet betalas ut på felaktiga grunder till personer och företag, och den sunda konkurrensen påverkas negativt. Detta är pengar som skattebetalarna bidrar med och som skulle gå till skolor, vård och infrastruktur men i stället hamnar hos kriminella. Ytterst drabbar den ekonomiska brottsligheten medborgarna, vilket indirekt gör oss alla till brottsoffer. bedömning är att det finns flera omständigheter som gör att de effektivitetsvinster som finns med att ha en särskild myndighet som arbetar mot ekobrott inte fullt ut tas till vara. Regeringens svar är att ytterligare utredningar kan behöva tillsättas om problemen fortsätter men att man inte har några planer på att genomföra sådana. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte skapar de förutsättningar som krävs för att ska klara sitt uppdrag och kunna arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Det är uppenbart att bristerna kommer att kvarstå om de inte åtgärdas, och eftersom arbetet mot den organiserade kriminaliteten är akut är det en mycket märklig hållning från regeringens sida att inte omgående se till att genomföra de förbättringsåtgärder som behöver vidtas. I uppdrag ingår att bekämpa den grova ekonomiska brottsligheten, men trots det har myndigheten inte direktåtkomst till det penningtvättsregister som ansvarar för. sorterar under begreppet underrättelsearbete och anses vara en polisiär angelägenhet. är en åklagarmyndighet, men med tanke på det arbete de utför – dessutom arbetar många poliser på – borde det vara en självklarhet att de inte ska behöva gå via och för att få ut relevant information i sina utredningar. Detta gäller även register som för. Det här arbetssättet tar väldigt mycket onödig tid i anspråk från brottsbekämpande verksamhet och är något som behöver ses över . övergripande slutsats är att det finns flera omständigheter som gör att inte fullt ut kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Det beror delvis på att brister i intern styrning och informationsdelning. Problemen förstärks av att regeringen inte har skapat de nödvändiga förutsättningarna för att ska kunna arbeta effektivt. anser att en generell översyn av uppdrag och konstruktion behöver ske. Dessutom behöver ansvarsförhållandena gällande underrättelseverksamheten mellan och klargöras, och behöver få de rättsliga förutsättningar som krävs för att kunna arbeta så effektivt som möjligt. Jag yrkar bifall till reservation 2. 121 (KD): Ekonomisk brottslighet är ett allvarligt samhällsproblem. I vårt land finns en stor och mångfasetterad organiserad brottslighet som sprider otrygghet i vårt samhälle. Det handlar om skjutningar och sprängdåd men också om annan organiserad brottslighet, till exempel narkotikabrott och olika former av bedrägerier och stölder. Brotten drabbar många medborgare och sprider en stor otrygghet i vårt samhälle. För att bemöta denna brottslighet är det viktigt att man förutom att gripa och lagföra dem som begår brotten också angriper den ekonomiska basen för dessa organisationer i form av olika typer av olaglig verksamhet. För att möta utvecklingen är det viktigt att samhället genom samordnade aktioner ser till att pengaflödet in i brottsligheten stoppas. är en åklagarmyndighet med uppdrag att bekämpa ekonomisk brottslighet. har granskat om arbetar effektivt. Utifrån granskningen har lämnat en skrivelse med kraftig kritik mot och mot regeringens styrning av denna. Kritiken mynnar ut i en rekommendation, av stor och sällan skådad omfattning, om att regeringen ska genomföra en förutsättningslös översyn av uppdrag och konstruktion. konstaterar att regeringen inte har gett vissa förutsättningar för att kunna arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Vissa hinder har funnits sedan skapades och har varit kända under . Man menar också att har avsevärda brister i sin interna styrning. Man skriver att inte har styrt och organiserat verksamheten så att myndigheten fullt ut kan arbeta mot den organiserade ekonomiska brottsligheten på ett effektivt sätt. Det handlar om att saknar vissa underlag för att styra, prioritera och inrikta verksamheten. Allvarligare kritik än så är svår att tänka sig. Dessvärre bemöter inte regeringen kritiken på ett seriöst sätt och svarar i princip inte med några åtgärder. I stället för att ta kritiken på allvar och inleda en översyn av arbete försöker regeringen hävda att myndigheten i själva verket fungerar väl men att detta främst avspeglas inom det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet. Detta kommer att leda till att konsekvenserna av att myndigheten fungerar illa, som diplomatiskt beskriver som att effektivitetsvinsterna med att ha en särskild myndighet som arbetar mot ekobrott inte fullt ut tillvaratas, kvarstår.