prot · H90955 · 2022-01-19 00:00:00 — levererar nu kärnbränsle till väst, vilket är en enorm framgång för Rosatom och för , som länge har försökt komma in på marknaden här. Inom denna bolagskoncern förekommer flera olika verksamhetsgrenar, där just civilt använd kärnkraft återfinns, men man har även en division för framtagande av kärnvapen till för försvarsändamål, vilken nu får ett täckningsbidrag från och ett svenskt statligt bolag. och har med oro sett Rosatoms expansiva export av kärnenergi som ett verktyg för att öka sin geopolitiska makt. Deras intressen brukar likställas med eftersom bolaget befinner sig under den ryska statens styre. president bestämmer de strategiska målen för bolaget samt utser direktörer och styrelsemedlemmar. har nu ägnat sig åt att försämra det säkerhetspolitiska läget gentemot EU, vilket har fått parlamentet att anta en resolution mot där det särskilt omnämns att man inte ska göra affärer med dess energibolag . Detta har inte snappats upp i . EU har även i sin energisäkerhetsstrategi uttalat att EU inte ska försätta sig i en situation där unionen blir beroende av rysk energi och har särskilt pekat på den ryska kärnenergin. Många har pekat på att det geopolitiska läget i vår del av världen, som är ansträngt gentemot , knappast kommer bli bättre när kan vrida av kranen även för kärnenergileveranser. Detta är ett maktmedel som man rimligtvis inte vill se i händerna på och . Den och borde rimligen agera på ett sätt så att undviker en sådan situation. Därför anser , som enda parti i denna kammare, att den borde återkomma till med en analys av det säkerhetspolitiska läget utifrån de statliga bolagsaffärer som sker med . Med anledning av detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 28 i betänkandet. 59 (C): redogörelse för bolag med statligt ägande Vi i står givetvis bakom samtliga våra reservationer i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 31 under punkt 20 rörande Visit Swedens AB:s uppdrag. Egentligen var det min kollega som skulle ta denna debatt, men han är hemma och är sjuk. Jag vill bara att han ska få kredd för denna text, som han har lagt ned mycket tid och energi på. Jag är en enkel budbärare som bara har kompletterat. Om Per Schöldberg ser denna debatt kan han sträcka på sig i soffan. Den svenska ekonomin kännetecknas av en mängd olika företagsformer och olika typer av ägande. Staten är en ägaraktör bland många. Den grundläggande struktur som svenskt näringsliv kännetecknas av, en blandekonomi, har tjänat landet väl. Men det ligger naturligtvis i sakens natur att när staten äger, som den stiftar lagar och sätter spelregler, måste staten vara noggrann och omdömesgill. anser att det inte är en kärnuppgift att staten äger och driver företag men att det i vissa fall kan vara motiverat. Eftersom staten är en stor bolagsägare och kommer att fortsätta att vara det är det viktigt att ägaren driver sina företag på ett långsiktigt professionellt, värdeskapande och hållbart sätt. Återigen är det viktigt att påpeka att flera av bolagen dessutom har viktiga samhällsuppdrag där fokus inte bara är ekonomi utan där det även handlar om andra vinster för samhället. Här är det viktigt att de samhälleliga vinsterna tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. I den omfattande klimatomställning av ekonomin som pågår ska de statliga bolagen vara aktiva i att förverkliga åtagande i Agenda . Vi vet att bolagen gärna tar den utmaningen då de ser både klimat- och affärsnytta. Jag vill betona att ser att de säkerhetspolitiska aspekterna måste vägas in mycket noggrant i den statliga ägarportföljen. Vår grundsyn är att staten som ägare ska ställa sig frågan om marknaden själv kan lösa den uppgift ett statligt bolag har. Då ska detta prövas. Men ser inte på statlig försäljning av bolag och heller inte på förvärv enbart utifrån ett ideologiskt perspektiv utan även ett pragmatiskt. Likaväl som vi inte kan utesluta försäljningar kan vi heller inte helt stänga dörren för förvärv eller att nya bolag startas. Allt måste prövas affärsmässigt och med samhälls- och marknadsnytta som ledstjärna, i synnerhet i dessa orostider. Jag har tre nedslag på specifika verksamheter som jag vill lyfta fram i detta anförande. Det första är . Coronaepidemin har påverkat resandet över hela världen, och den utländska turismen har till stor del ersatts av hemmasemestrandet. Detta är bra ur många aspekter, men är vi övertygade om att människor kommer att vilja resa över landsgränserna igen och upptäcka nya kulturer och miljöer. har uppmärksammats i internationell press eftersom smittbekämpningsmodell har avvikit från många andra länders. redogörelse för bolag med statligt ägande Vi menar att en konsekvens av detta är att riskerar att tappa i attraktionskraft. Därför är det av vikt att staten via sina egna bolag nu kraftsamlar för att främja bilden av som ett besöksland igen. Regeringen bör därför genom sin styrning av Visit se till att detta blir en prioriterad uppgift. attraktionskraft som besöksland bör helst öka och i varje fall bibehållas. Regeringen bör vidare överväga att öka det statliga basanslaget till Visit för att uppnå en ändamålsenlig och effektiv marknadsföring av utomlands. Den globala turismen präglas av hård konkurrens, och andra länder marknadsför sina länder offensivt. Vi vill understryka vikten av att inte halkar efter i detta avseende, så att vi när pandemin lättar står beredda att ta emot stora mängder besökare. Jag skulle också vilja gå in på . Skogen är oerhört viktig för svensk ekonomi och skapar jobb på landsbygden. I den svenska skogen skapas en kolsänka eftersom vi bara avverkar av tillväxten. Men den största nyttan gör skogen då vi kan ersätta fossila produkter och processer med förnybar råvara. Vi menar att ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det som man äger förvaltar och vårdar man också. För oss är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Därför anser vi att den svenska skogen även i fortsättningen ska vårdas och brukas enligt principen frihet under ansvar. ser vi att arbetet med att stärka den biologiska mångfalden och hotade arter i skog och mark fortsatt behöver stärkas. Men för att åstadkomma en ökad uppslutning när det gäller formella avsättningar av skog ska detta huvudsakligen ske genom frivillighet och genom att initiativet till formellt skydd av skog i första hand kommer från markägaren. Vi menar att ett kostnadseffektivt sätt att skydda mark är att använda statligt ägd produktiv skogsmark, till exempel från , som ersättningsmark när skog ska skyddas. För oss är det en viktig princip att markägare som tvingas avstå från att bruka sin mark ska få den ersättning som de har rätt till. Ersättningsmark kan därför vara ett attraktivt alternativ för enskilda markägare som vill fortsätta bedriva aktivt skogsbruk. Vi är därför positiva till det förslag om ersättningsmark, det vill säga bytesmark, av skogsmarker som finns med i den kommande skogspropositionen. Vidare finns det i denna skogsproposition även ett nytt markförsäljningsprogram för . Någon här inne nämnde att vi i en process i näringsutskottet hade tittat på hur det har gått för det tidigare eller nuvarande Sveaskogsprogrammet när det gäller markförsäljning. Vi i näringsutskottet har sett att det finns brister i nuvarande samhällsuppdrag om markförsäljning eftersom försäljningarna inte alltid har gynnat glesbygden, vilket var det tänkta syftet. Vi är därför positiva till att markförsäljningsprogram föreslås ändra inriktning och omfattning genom att det avyttras upp till produktiv skogsmark riktad till enskilda markägare av skog och skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom så kallade allmänningsskogar och häradsallmänningsskogar. Slutligen: Det tredje och sista som jag tänker nämna är . Svenska staten äger . Regeringen tillsatte en postlagsutredning som ska titta på de långsiktiga förutsättningarna för Postnord. redogörelse för bolag med statligt ägande som denna utredning tillsätts aviserar Postnord ett försök med varannandagsutdelning i och kommuner. Det behöver inte alls vara fel med varannandagsutdelning och inte heller med pilotförsök. Men problemet är att det inte handlar om ett test som ska utvärderas utan om en plan som rullas ut över hela landet innan man har utvärderat resultatet i och . Jag får många samtal från oroade kommunalråd och även från allmänheten i landsbygd och i glesbygd som har synpunkter på detta – på dialogen och processen. Detta är inte bara en lönsamhetsfråga eller en företagsfråga. Det handlar om demokrati då det finns en uppenbar risk att många tidningsläsare som läser en papperstidning riskerar att få tidningen när nyheterna är gamla eller att få en mycket kraftig höjning av prenumerationspriset, vilket i sin tur riskerar att färre läser lokaltidningar. För mig som centerpartist är detta en ordning som skapar fler frågor än svar. Självklart ska statens bolag drivas med lönsamhet och hållbarhet enligt de regelverk och instruktioner som finns. Men exemplen visar på betydelsen av att ha en dialog som fungerar, inte bara med dem som ger ägarinstruktioner utan även med människor i hela landet som direkt och lokalt berörs av företagens verksamheter. 60 (SD) replik: Jag tänkte gå in på ett specifikt bolag som finns med i den statliga bolagsportföljen. röstade tidigare med om att rikta ett tillkännagivande från gällande ägandet i – vilket skedde. röstar tillsammans med Socialdemokraterna för ett fortsatt ägande i bolaget. Från tycker vi att det inte är lämpligt att staten både genom public service och ägandet i blir en dominerande aktör på mediemarknaden. Vi tycker även att telekomverksamhet inte borde vara en kärnverksamhet för staten då det är en marknad som är helt avreglerad och som är välfungerande. Det finns också problem med de rent affärsmässiga beslut som tas i fråga om den infrastruktur som har, exempelvis när man kanske lägger ned kopparledningar som finns ute på landsbygden för att man tycker att de är olönsamma. Men det finns kanske ett politiskt värde: att man från exempelvis denna församling tycker att det är dumt. Då är det dumt att det ska ligga på kommersiella bolag att ta affärsmässiga beslut. Därför hade det varit lite intressant att höra varför har ändrat sig och varför man tycker att staten ska behålla ägandet i och varför det är viktigt att staten fortsatt ska vara den dominanta ägaren och fortsatt vara kvar även i telekomverksamheten. Min fråga är varför har ändrat uppfattning och varför man vill behålla ägandet i då man är vågmästare i dagens votering. 61 (C) replik: Jag tackar för frågan. Det finns också, som jag poängterade i anförandet, en del som kallas för säkerhetspolitik. Jag tror att det är viktigt att tänka på det. redogörelse för bolag med statligt ägande Om jag inte missminner mig har man delat upp , det vill säga att den del som handlar om infrastruktur har hamnat i ett särskilt bolag. Det tror jag är väldigt bra, så att man separerar detta. I övrigt kan jag säga att inte har någonting emot att avveckla den del som inte hanterar infrastrukturen. Det har vi aldrig sagt. Det som diskussionen handlade om var att när man hade helheten i bolaget med den känsliga infrastrukturen skulle det helt enkelt kunna fördelas till ett separat bolag. Jag tror att också är mycket väl medveten om varför. 62 (SD) replik: Jag noterar ändå att inte avser att rösta för någon av de reservationer som handlar om det långsiktiga ägandet i den del som rör infrastrukturen. Delvis berör det säkerhetspolitiska aspekter men även förutsättningarna på landsbygden, där man kanske affärsmässigt landar i att man inte vill ha kopparledningarna kvar i backen och de försvinner. Därför tycker vi att det finns ett värde i att det offentliga har ett större inflytande över infrastrukturen överlag och att detta inte ska ligga i kommersiella bolag. Framför allt ska det inte heller långsiktigt ligga på ett börsnoterat bolag att avgöra vilken infrastruktur som ska finnas på landsbygden eller att ansvara för kopplingar mot anläggningar av säkerhetspolitiskt intresse. Bara för att vissa delar har separerats och man har påbörjat det arbetet innebär inte det att anslutningarna med kopparledningar försvinner. Den kunskapen finns kvar i ett börsnoterat bolag, där andra intressenter också skulle kunna ta över majoritetsägandet. Därför borde det finnas ett intresse av att verka för och titta på hur man skulle kunna göra en funktionell uppdelning av bolaget så att man kommer ifrån denna problematik långsiktigt. Det finns också ett förslag med i det betänkande vi hanterar här om att utreda det: Hur skulle man kunna göra för att komma ifrån denna problematik långsiktigt? Även om man inom har lyft ut vissa delar ligger ju de fysiska anslutningarna kvar där de ligger, och då borde det vara intressant att åtminstone titta på det. Men stöder inte ens förslaget att påbörja en sådan utredning för att titta på en sådan uppdelning. Återigen är frågan, herr talman: vill inte titta på en sådan uppdelning för att komma ifrån ägandet i ett bolag som håller på med telekomverksamhet? 63 (C) replik: Jag tackar så mycket för frågan. Egentligen kan jag nog säga att vi är ganska överens. Personligen har jag ingenting emot att sälja av delar av den statliga bolagsportföljen när så krävs. Jag tror snarare att kanske är större vurmare för de statliga bolagen än vad är. När det gäller just den här delen tycker jag absolut att man skulle kunna se över detta, men det behöver jag ta en diskussion med min riksdagsgrupp om. Det har ju blivit väldigt tydligt för oss att de säkerhetspolitiska frågorna är viktigare än vi tror, och då tror jag att vi behöver titta på detta i lugn och ro – precis på samma sätt som vi behöver utvärdera och titta på exempelvis vindkraftens ägande. ser vi att stora kinesiska bolag äger ganska stora delar av svensk vindkraftspark. Vad betyder det egentligen för säkerhetspolitiken ? redogörelse för bolag med statligt ägande Det finns alltså en hel del man behöver se över. Det ska vi absolut göra och återkomma, för frågan är väldigt viktig. 64 (V): Debatten handlar om fjolårets redogörelse för bolag med statligt ägande. Regeringen har lämnat en skrivelse med en redogörelse för förvaltningen av statens bolagsägande och för verksamheten i de bolag som förvaltade /21. I skrivelsen anger regeringen att den aktivt ska förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga, givet ett balanserat risktagande, och se till att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen uppger att det för att åstadkomma detta är viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Vidare framhålls vikten av att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. Regeringen konstaterar även att en ökad globalisering, teknologisk utveckling och konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . För staten som ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Regeringen anför att inriktningen på många av bolagens verksamhet och samhällsuppdrag motiverar att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. I stort håller med regeringen avseende detta. I går var jag och flera av utskottets ledamöter med när trafikutskottet hade näringsministern och vd:n för med på sitt möte. Där ställdes frågor om de störningar som tågtrafiken drabbats av med anledning av det nya planeringssystemet eller schemasystemet, vilket man nu vill använda. Det kallades faktiskt för hjärt-lungbytet på mötet i går. Jag förstår att ett nytt system och förändringar alltid leder till inkörningsstörningar. Men när man får höra från personal hur deras scheman kan ändras på kort varsel och hur deras pussel med familjen blir omöjliga känns det inte som att företaget haft de fackliga organisationerna med när stora verksamhetsförändringar genomförts. Nåväl, det kan vara så att sjukskrivningar och pandemin har ställt till det ytterligare. Men jag är lika övertygad om att avregleringen av järnvägstrafiken har lett till att mycket som man historiskt jobbade förebyggande med jobbar man med ungefär som: Oj, blev det så här? Tillbaka till utfrågningen i går. Jag ställde frågan till näringsministern om ägardialogen har någon betydelse för styrningen av de statliga bolagen. Svaret var att den givetvis har stor betydelse och att regeringen följer utvecklingen i bolagen och ställer frågor i relevanta saker som pågår. Det är säkert viktiga och framåtsyftande samtal man genomför. redogörelse för bolag med statligt ägande lyssnade jag dock på interpellationsdebatt med näringsministern om SAS – hur de säger upp personal, hur rekrytering av personal sker via bemanning och via SAS , hur återanställningsrätten sätts ur spel och så vidare. Frågan som min kollega ställde var: Ska inte staten, som stor ägare av SAS, ryta till när det så uppenbart görs allt för att kringgå den svenska modellen, som borde vara en paradgren för nuvarande näringsminister? Svaret som statsrådet gav var att SAS är ett börsnoterat bolag där vi är minoritetsägare och inte kan påverka den operativa verksamheten. Här måste jag hålla med ministern om att våra påverkansmöjligheter är begränsade. Men här kan man också påminna om att skattebetalarna gick in med flera hundra miljoner i kapitaltillskott till SAS. Villkoret som ställdes för att gå in med kapital var skarpa och kvantitativa krav på minskade utsläpp, som det uttrycktes från regeringen när stödet presenterades. Vi hörde dock inget om hur den här regeringen ser på den svenska modellen – tyvärr, kan väl konstateras. Jag lämnar SAS och återgår till SJ. Det som någonstans stör mig och är hur vi alltid när frågor ställs om statens styrning av bolagen får svaret att staten tillsätter ägarrepresentanter. Man hänvisar till ägardirektiv och bolagsstämma och till att ägardialog sker kontinuerligt. Men det man också säger är att man följer aktiebolagslagen, och den är densamma som för privatägda bolag. Jag håller fullständigt med när det gäller tolkningen av lagen. Jag känner dock både ägare av små aktiebolag och ägare till lite större aktiebolag, och jag kan garantera att om ägaren tycker att bolaget håller på med något som hen inte tycker följer ägarens intentioner eller den värdegrund som bolaget förknippas med får nog ordföranden och vd:n, om inte ägaren råkar vara densamma, kallelse till dialogmöte ganska omgående. Och där blir nog bolagets inriktning klarlagd för ordföranden och vd:n. Det finns givetvis mycket man skulle kunna ha åsikter om när det gäller bolag som ska tillhandahålla samhällsviktiga funktioner, allt från transporter av gods eller människor till flyg, apotek, post, , elförsörjning, bolag som förädlar och exploaterar våra naturresurser och mycket mer. Det finns all anledning, med omställningen som sker i samhället, att titta på vad våra bolag som vi äger tillsammans kan göra för att underlätta eller snabba på vägen till det välfärdsland utan fossila utsläpp som regeringen så gärna pratar om. Vi kan inte förvänta oss att samhällsmedborgarna ställer om och gör sitt yttersta för att bidra så mycket de kan om deras vardag slås i spillror med anledning av höga elpriser eller höga bränslepriser, bara för att nämna några saker där en del av medborgarna betalar ett skyhögt pris. Jag avslutar med att säga att jag givetvis ställer mig bakom alla våra reservationer. Men jag yrkar endast bifall till en som på något sätt ger en bild som borde genomsyra statens ägande. Det är reservation 12, där det framgår att till exempel samhällsnyttan alltid ska stå i fokus för ägarstrategin som företagen drivs ekonomiskt effektivt. 65 (KD): redogörelse för bolag med statligt ägande Kristdemokratin bygger på förvaltarskaps- och subsidiaritetsprincipen. Det innebär att staten inte ska göra allt, särskilt inte sådant som andra kan göra bättre. Svenska staten äger 46 företag. Vi bör fundera över om alla dessa verksamheter verkligen är lämpliga för att ha staten som ägare, då vi kristdemokrater anser att fokus ska ligga på välfärdens kärnverksamheter. Att staten driver ett antal bolag på konkurrensutsatta marknader, utan tydliga samhällsuppdrag, måste i det ljuset ifrågasättas. De stora fördelarna med privat företagsamhet gör dessutom att det krävs starka skäl för att staten ska vara en aktör på marknader där den själv sätter spelregler. I bästa fall kan det statliga ägandet innebära att skattebetalarna tjänar en slant, men det finns också en risk att de får skjuta till kapital som det exempelvis behövt göras till . På är det dåligt för ekonomin, och skattebetalarna, när staten kliver in som aktör och förvrider fungerande marknader. Det riskerar att skapa negativa effekter när bolag som ägs av staten kan agera aggressivt och till och med erbjuda lägre priser än privatägda bolag som har andra avkastningskrav och saknar motsvarande tillgång till kapital. Därför anser vi kristdemokrater att en regering bör arbeta för att begränsa statens ägande till bolag som har särskilda samhällsuppdrag eller som förvaltar tillgångar som är av särskilt nationellt intresse. För att det ska hända tror vi att det behövs en ny regering. har tidigare bland annat föreslagit en strukturaffär som inkluderar ett antal statliga bolag för att säkra nationellt viktig internetinfrastruktur. Affären skulle bland annat innebära att staten säljer sitt innehav i men helt övertar ägandet av . Vi har också påpekat att ägandet i SAS bör ses över mot bakgrund av att bolaget agerar på en konkurrensutsatt marknad men har en viktig roll inom svensk persontransport. Vi kristdemokrater har listat ett antal statliga bolag som bör prioriteras för försäljning under nästkommande mandatperiod. Försäljningsprocesser är omfattande och komplicerade, och därför bör de bolag som anses särskilt marknadsstörande prioriteras. Jag väljer att gå in lite kort på vilka detta är och varför. Vi börjar med Svevia. I stort sett allt bolaget erbjuder kan erbjudas av privatägda alternativ. En rapport indikerar att bolaget har underprissatt sina offerter till som man dras med förluster. är ett annat bolag. Även om är i behov av starkare konkurrens mellan banker fyller ingen unik funktion på svensk bolånemarknad som motiverar fortsatt ägande. Bolaget saknar särskilda uppdrag att till exempel pressa bolåneräntorna på marknaden eller att erbjuda startlån till förstagångsköpare. Infranord: Sedan bolaget bröts ut ur har järnvägsunderhållet upphandlats, och konkurrenter finns. Det finns ingen särskild anledning till att bolaget ska fortsätta finnas i statlig ägo. : har av konkurrerande bolag anmälts till på grund av det kapitaltillskott som gjordes i budgeten då detta ansågs snedvrida konkurrensen. Det finns en risk att bolagets dominerande ställning på marknaden, kombinerat med bristen på lönsamhet, hindrar utvecklingen i sektorn. redogörelse för bolag med statligt ägande Det sista som vi har listat är Jernhusen. Bolaget bör inte avyttras i sin helhet, men det bör successivt sälja sina fastigheter. Den stadsutveckling i stadsdelar nära tågstationer som företaget deltar i bör privata fastighetsutvecklare, inte skattebetalarna, stå för. Avyttringar bör ske på det sätt som skapar störst värde för skattebetalarna och främst användas för att minska statsskulden. Om statsskulden bedöms vara på en hållbart mycket låg nivå kan man också överväga att dela ut aktier, eller intäkterna från en försäljning, till hushållen. Genom försäljningarna renodlas statens uppgifter, motståndskraften i ekonomin stärks via en lägre statsskuld och bättre fungerande marknader skapas. Det är en långsiktig vinst för folkhushållet.