prot · H909122 · 2022-06-01 00:00:00 — och har till stor del präglats av coronapandemin i , i och i världen. är vi förhoppningsvis i slutfasen av denna pandemi, och kanske är vi något mer förberedda om en ny kommer. , vilket så här i efterhand kanske var lite tidigt, beslutade riksdagsstyrelsen att tillsätta en kommitté med representanter från alla partier i med uppdraget att utvärdera och arbete kopplat till coronapandemin. I har jag fått representera . Vi trodde nog alla att pandemin skulle vara färdig innan vi blev klara med vårt arbete. Men så blev det inte. Tillsammans har vi och framför allt vårt sekretariat gjort ett gediget arbete. Alla riksdagsledamöter har haft möjlighet att besvara en mycket omfattande enkät, och dessutom har intervjuer gjorts med nyckelpersoner inom partigrupperna och . Vårt uppdrag var tredelat, och vi har därför särskilt tittat på som beslutsorgan, den parlamentariska processen och anpassningen av våra arbetsformer för att kunna fullgöra processer som till exempel att fatta beslut om en statsbudget. Vårt andra uppdrag var att titta på riksdagsledamöternas förutsättningar att utöva riksdagsuppdraget, som förändrades kraftigt. Det sista uppdraget rörde förvaltningens arbete med stöd och service under den pågående pandemin. Vi har också, precis som sa, gjort en internationell utblick och tittat på andra parlament. Utifrån alla dessa perspektiv har kommittén lämnat en mycket fyllig rapport som ger en god inblick i hur har fungerat under pandemin, vad som har fungerat bra och kanske också sådant som har fungerat lite sämre. Föga förvånande har riksdagsledamöter som inte bor i och som därför inte behövt pendla hit haft lättare att få ihop sitt livspussel. är det många som påtalar att deltagande på distans och att inte få träffa andra riksdagsledamöter från det egna partiet eller andra partier har försämrat möjligheten att verka som riksdagsledamot. Det finns kort sagt många lärdomar att dra, både positiva och negativa. Men kommittén, där även ledamoten satt, understryker att deras överväganden behöver utredas i detalj om de ska omsättas i praktiken samt att konsekvenserna för som den främsta demokratiska institutionen då måste vara i det främsta rummet. Många av dessa överväganden från kommittén har behandlats i , där både jag, , och flera andra här i salen också råkar sitta, och även om många av kommitténs överväganden är intressanta och viktiga har det avgörande för oss utskottet varit i vilken utsträckning de skulle öka förutsättningarna för riksdagsledamöter att fullgöra sitt uppdrag med bibehållen respekt och förtroende för som institution. Jag tänker nu särskilt nämna några av de överväganden som utskottet har behandlat. I utskottet är vi tveksamma till att införa en ramreglering som riskerar att utestänga riksdagsledamöter från beslutfattande i fredstid. Vi anser i stället att den ordning som finns och som bygger på överenskommelser mellan partierna är att föredra, särskilt som det kan vara svårt att utforma en reglering inför en kris man inte känner till på förhand. Det riskerar att ge mindre flexibilitet och möjlighet till anpassning. En annan sak som vi har tittat på är möjligheterna att delta på distans. Under pandemin har en stor del av utskottens möten genomförts med distansdeltagande. Det har varit positivt, och genom KU:s tidigare betänkande finns numera en möjlighet att genomföra utskottsmöten med distansdeltagande vid extraordinära situationer. Men vi i utskottet anser inte att den möjligheten bör utvidgas. Vi vill i stället särskilt understryka betydelsen av fysiska möten för konstruktiva och förtroendefulla samtal mellan ledamöter. Om en större del av riksdagsuppdraget skulle utföras av ledamöter som inte är på plats finns det en risk att kvaliteten blir sämre. vill vi framhålla de möjligheter som den digitala tekniken för med sig och att det öppnar upp för nya arbetssätt och skapar förutsättningar för interaktion med exempelvis civilsamhället på ett bra och givande sätt. har kommittén även överväganden om krishantering och vissa demokratiutmaningar när det gäller främst riksdagsgruppernas arbete. Men där förutsätter vi att dessa erfarenheter hanteras av partigrupperna och , om man finner det nödvändigt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsrådet (S) skulle lämna information från regeringen om förberedelser för ordförandeskap i EU . § 11 Information från regeringen om förberedelser för ordförandeskap i EU 45 Statsrådet (S): tar över det roterande ordförandeskapet i . Det är en stor och viktig händelse för vårt land. Europeiska unionen, där det europeiska samarbete som vi är en del av sker, är verkligen helt avgörande för oss här i . Europeiska unionen ger oss en styrka som är betydligt större än vår egen. Detta har, menar jag, blivit särskilt tydligt under den senaste tidens stora och omskakande kriser. Först kom pandemin. Nästan 19 000 svenskar har mist livet i denna farsot, som har spridit död och lidande över hela världen. Men vägen ut ur pandemin blev snabbare än vad många nog vågat hoppats. En viktig anledning till detta var att vi snabbt kunde få tillgång till så många säkra och effektiva vacciner. Här spelade Europeiska unionen en avgörande roll genom att tidigt gå in med enorma upphandlingar av vaccindoser, som sedan delades mellan EU:s medlemsstater. Ett stort antal doser kunde också skickas till länder utanför . Det här, fru talman, hade vi inte kunnat lösa på egen hand i något enskilt land. brutala anfallskrig är ett fasansfullt exempel på hänsynslöst människoförakt. Trots att den ryska krigsmaskinen tycks ha kört fast, hejdad av det ukrainska folkets modiga motstånd, har kriget redan orsakat ett närmast obeskrivligt lidande. Och inget avslut synes . Det krig som har startat får konsekvenser också för säkerhet. I den tid vi nu befinner oss, där gamla sanningar omprövas och där omfattande upprustningar genomförs, kan vi i ändå stå trygga och stadiga i något som vi länge har varit övertygade om: att Europeiska unionen är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska samarbete. starka röst för fred och för utveckling blir ännu starkare när vi gör gemensam sak med de andra 26 medlemsstaterna i EU. säkerhet stärks betydligt av vårt engagemang i det storslagna – så vill jag kalla det – fredsprojekt som EU är. Så visst ger Europeiska unionen en styrka som är betydligt större än vår egen. Därför ligger det också så tydligt i vårt eget nationella intresse att Europeiska unionen leds på bästa möjliga sätt. Det är förstås därför helt rätt att göra det mesta av den möjlighet som ordförandeskapet i ministerrådet innebär. Så kan vi se till att denna union, som betyder så mycket för oss, har en stadig hand vid rodret i en svår och orolig tid. Det kommer säkert inte att bli lätt, men jag är förvissad om att svenska företrädare har alla möjligheter att nå goda resultat i de förhandlingar som förestår både för EU och för . Det är alltså exakt kvar till dess att tar över rollen som ordförande i ministerrådet. Det är som bekant ett uppdrag som roterar mellan alla medlemsstater enligt en bestämd ordning, där varje land ansvarar för att leda arbetet i rådet . , från , är det som har uppdraget. Efter oss, , tar över. Sist det begav sig för svensk del var 2009, och , första gången, var det 2001. Det är mycket som har förändrats , både ute i världen och inom unionen. Men kärnan i uppdraget som ordförande i är densamma. Den är att på bästa möjliga sätt leda arbetet i rådet. Där ingår förstås en stor mängd möten. Sammanlagt rör det sig om cirka 2 000 möten som svenska företrädare ska leda under det där halvåret. Det blir väl runt 10 möten per dag i genomsnitt. Ledarskapet handlar inte bara om att hantera ordförandeklubban i mötesrummet. Det handlar inte minst om att driva förhandlingarna framåt mellan mötena och att ta de kontakter som krävs för att se till att kompromisser kan nås för att föra EU:s dagordning framåt. Det är stora och viktiga åtaganden. Svenska statsråd och tjänstepersoner kommer att behöva föra rådets talan också i kontakt med de andra institutionerna inom unionen, inte minst med . De flesta möten som svenska representanter kommer att leda äger rum i eller i . Men en hel del möten – jag tror att det är ungefär 150 stycken – kommer också att ordnas här i . Många av dem kommer att äga rum på andra platser än i huvudstaden, från i norr till i söder. Det kan ge utmärkta tillfällen att visa upp hur mycket spännande som händer i , kanske särskilt den gröna nyindustrialiseringen. Jag går över till det som kanske är det viktigaste kring vårt ordförandeskap: den politik som unionen ska bedriva, de resultat som vi hoppas åstadkomma och vilka förändringar som kan göras till gagn för medborgarna i . De sakfrågor som ska hanteras under ett ordförandeskap påverkas i hög grad av det som händer i omvärlden. De påverkas förstås också av vilka förslag som läggs fram av liksom av hur långt våra företrädare på posten har hunnit. Därför har vi redan nu en mycket nära dialog med , som är ordförande just , och med , som tar över . Det land som tjänstgör som ordförande förväntas i första hand agera i medlemsstaternas gemensamma intresse. Det gäller verkligen att lyssna på alla och att försöka nå resultat som kan stödjas av så många som möjligt. Så ska vi naturligtvis också göra, på ett så professionellt och effektivt sätt som möjligt. Men det finns ändå möjlighet att på olika sätt lyfta frågor som är särskilt viktiga för och att visa vad vi tycker är mest angeläget. Varje ordförandeland presenterar inför ordförandeskapet ett så kallat ordförandeskapsprogram ordförandeskapet tar vid. För svenskt vidkommande ska detta alltså ske . I programmet ska framgå vilka de politiska prioriteringarna är, men det ska också finnas en ganska detaljerad redogörelse för vilka sakfrågor man då räknar med kommer att hanteras inom respektive rådskonstellation. Från regeringens sida vill vi redan nu signalera vilka områden som vi tycker kommer att vara mest angelägna för under vårt ordförandeskap. Det är alltså ett slags preliminär övergripande politisk inriktning. Det gör vi för att kunna förbereda oss bättre i de mest angelägna frågorna men också för att kunna kommunicera utåt och berätta hur vi tänker när vi får frågor, inte minst från andra medlemsstater. Jag tror att det ligger i vårt lands intresse att det finns ett så brett stöd som möjligt i för den inriktning som ordförandeskap ska ha. Jag hoppas, och jag tror, att den preliminära inriktning jag nu ska presentera är sådan att de allra flesta av ledamöter kommer att kunna ställa sig bakom den. Den övergripande politiska inriktning som regeringen vill redovisa kan sammanfattas i fem rubriker utan inbördes ordning. Den första är: Skapa säkerhet för EU:s medborgare och stärka EU:s roll i världen. Ingen av oss vet hur kriget i kommer att utvecklas, men det kommer utan tvekan att påverka mycket av vad EU ska göra . Det reser frågor om hur vi bättre kan skapa säkerhet för våra invånare, hur säkerhets- och försvarspolitiken kan utvecklas och hur krishanteringsförmågan kan stärkas men också frågor om hur EU:s roll i världen kan aktiveras och hur unionen bättre kan bidra till fred och välstånd i världen genom en mer aktiv och tydlig utrikespolitik. Under den här rubriken ryms också nödvändigheten att få till stånd en stärkt och väl fungerande gemensam migrationshantering inom EU. Nästa rubrik är: Stoppa den organiserade brottsligheten. Behovet av att göra mer för att stoppa terrorism och grovt våld känner vi starkt här i . Detta är gränsöverskridande problem, för ofta är internationella ligor inblandade. Här finns stora möjligheter till ett ökat samarbete och mer samverkan mellan både nationella myndigheter och EU:s egna myndigheter för att knäcka gängen, stoppa vapenhandeln och hejda flödena av narkotika. Därefter kommer rubriken: Snabba på klimatomställningen. Klimatkrisen är vår tids existentiella fråga. Utsläppen måste stoppas, och våra insatser för det behöver bli snabbare och mer effektiva. Annars kommer vi inte att kunna nå unionens mål om att minska utsläppen med till 2030. Det förs just nu mycket komplicerade förhandlingar kring det paket av lagförslag som kommissionen har lagt fram, det som kallas Fit for 55. Att föra de förhandlingarna till ett avslut kan bli ett av de allra största åtagandena under vårt ordförandeskap. Nästa rubrik är: Stärka EU:s konkurrenskraft för framtidens jobb. Nyckeln till ökad välfärd för alla EU:s medborgare är att det skapas fler arbeten i hela unionen för både män och kvinnor. Ett konkurrenskraftigt EU är en förutsättning för en hållbar tillväxt. fyller EU:s inre marknad , och det kan bli ett utmärkt tillfälle att lägga energi på att stärka den. Men vi behöver också värna och vidga den fria handeln. Sist men inte minst viktig är rubriken: Slå vakt om unionens grundläggande värderingar. Det handlar om demokrati och frihet, jämlikhet och jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter och för rättsstatens principer. Det kan bli just som rådet får fatta beslut med anledning av villkorlighetsförordningen på grund av de brister kring rättsstaten som uppdagats i en av unionens medlemsstater. Det kan bli en historisk insats, men det förutsätter att det går att samla en nödvändig majoritet kring ett sådant beslut. De här fem rubrikerna som jag nu har presenterat är förvisso ganska allmänt hållna, men det är också det som är tanken, alltså att så många partier som möjligt här i ska kunna känna samhörighet med en övergripande politisk inriktning som därför kan ligga till grund för ett gemensamt fortsatt förberedelsearbete. Jag hoppas att det jag nu har sagt också visar vilken möjlighet som det här ordförandeskapet kommer att innebära för . Det är en möjlighet att se till att EU verkligen levererar resultat i viktiga förhandlingar, en möjlighet att lyfta fram det som är viktigt för svenska medborgare och en möjlighet att göra EU bättre. De här möjligheterna ska vi naturligtvis ta vara på, och jag är övertygad om att det kommer att ske även om en annan regering skulle sitta vid makten efter höstens val. 46 (M): Tack, statsrådet, för informationen! Det svenska ordförandeskapet kommer att äga rum i det europeiska samarbetet. Det är mycket som står och väger och ingenting är givet, men får nu en unik möjlighet till inflytande. Ordförandeskapet ska naturligtvis skötas på ett professionellt och balanserat sätt, men vi ska inte vara rädda för att föra fram svenska prioriteringar som faktiskt också ligger i intresse. Det är ju så man får någonting gjort i EU. Handel har lagt grunden till EU:s konkurrenskraft, och EU:s inre marknad är själva kärnan i det europeiska samarbetet och är också avgörande för ekonomiska välstånd. Ökad statlig inblandning i ekonomin och slutenhet mot omvärlden är däremot ingen lösning på svag tillväxt och låg sysselsättning. När den inre marknaden nu fyller , som statsrådet själv nämnde i sitt anförande, noterade jag, under det svenska ordförandeskapet bör uppmärksamma detta med ett toppmöte om tillväxt. Det handlar om att återigen få en tydlig europeisk tillväxtstrategi på plats. Faktum är att EU saknar en sådan. Därför vill jag fråga EU-ministern om hur han ser på idén att verkligen prioriterar den inre marknaden, konkurrenskraften och tillväxten under vårt ordförandeskap. 47 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag kan verkligen hålla med och svarar ja på den sista frågan om regeringen är beredd att prioritera den inre marknaden. Svaret på den frågan är utan tvekan ja. Det är en förutsättning för fortsatt välstånd i vårt land och i de övriga europeiska länderna att vi kan bedriva vår handel mellan varandra på ett så hinderslöst sätt som möjligt. Det är också helt nödvändigt att servicesektorn omfattas mer och mer av den inre marknaden. Det är helt nödvändigt att också digitaliseringen kommer med i utvecklandet av den inre marknaden. Där råder det ingen tvekan om att vi har ett gemensamt intresse. Huruvida det kan bli något toppmöte i den frågan eller någon annan fråga är någonting som faktiskt ligger i Europeiska rådets ordförandes händer. Jag ska gärna förmedla vårt starka intresse för att engagera också i frågorna om den inre marknaden. Men jag är inte säker på att det kan bli något toppmöte i med anledning av detta. 48 (M): Statsrådets svar gläder mig, delvis, naturligtvis. Det är precis sådana här frågor som ska prioritera i EU-arbetet, det vill säga tillväxtfrågor. Vi ska inte lyfta frågor till EU-nivån som vi inte vill att EU fattar skarpa beslut om, vilket Socialdemokraterna gjorde med den sociala pelaren. Det är bra att regeringen har lärt sig av det misstaget. ska under EU-ordförandeskapet använda den dagordningsmakt som ordförandeskapet innehåller och medger till att faktiskt bygga vidare på EU-samarbetets styrkor. Nästan tre fjärdedelar av export går till den inre marknaden som också utgör en språngbräda för svenska företag ut i världen. röst behövs för att EU återigen ska sätta den inre marknaden, konkurrenskraften och tillväxten högt på agendan, och jag önskar EU-ministern lycka till i arbetet med att få Europeiska rådets ordförande att ta möjligheten att hålla ett toppmöte i . Det kommer vi att ha nytta av. 49 Statsrådet (S): Tack, , för den kommentaren! Jag kan säga att jag inte ser någon motsättning mellan att vara en stark anhängare av att utveckla den inre marknaden och att också engagera sig i de sociala frågorna. Jag tror att det under vårt ordförandeskap kommer att bli tillfälle att till exempel resonera om hur man ska kunna öka sysselsättningsgraden för både män och kvinnor i våra respektive medlemsländer. Det behöver inte innebära att man flyttar besluten till EU-nivå, utan det kan handla om att så gott som möjligt samverka kring att få gemensamma beslut i våra respektive länder. 50 (SD): Tack till ministern för föredragningen! Europeiska unionen är inte vad den var 1995. EU-samarbetet är mycket tätare än vad det var då. Det finns en självgående mekanik som gör att unionssamarbetet blir allt tätare. Trots det berör fördragsförslag, visioner och strategier som produceras i EU aldrig dessa mekanismer, och i dem reflekteras aldrig över att det inte är givet att samarbetet alltid ska stärkas. Om man nu inte är förespråkare för en svexit och inte heller för en helt sammansmält EU-stat där suveräna medlemsstater inte är suveräna länge anser man naturligtvis definitionsmässigt att det finns ett optimum någonstans för hur nära samarbetet ska vara. Detta gäller troligen en majoritet av medborgarna i EU, men det är en fråga som aldrig får utrymme i EU-samarbetet. Man lyfter inte blicken. Om utvecklingen fortsätter på det här sättet finns det alltså i förlängningen bara två alternativ för varje medlemsstat – att följa med på resan till en federal stat eller att ställa sig utanför samarbetet. Och det är en utveckling som många av oss inte vill se. har en unik möjlighet att sätta fokus på denna fråga under det svenska ordförandeskapet 2023. Vi sverigedemokrater anser att bör resa en diskussion om hur mekanismerna ser ut som gör EU-samarbetet allt tätare, om hur nära samarbetet ska vara i unionen, om huruvida överstatligheten ska öka, frysas eller minska, om vilka mekanismer som kan utvecklas för att frysa eller minska överstatligheten och om hur nationer och medborgare ska kunna vara medbeslutande i sådana beslut. Det handlar om att lyfta blicken och besluta om dessa frågor, skilt från alla små händelser som sker . Är statsrådet beredd att resa en sådan diskussion under det svenska ordförandeskapet? 51 Statsrådet (S): Tack, , för frågan eller frågorna! Jag är inte riktigt säker på att det val som redovisar är det enda som vi kan göra, alltså antingen att följa med på resan mot en federal stat eller att lämna unionen. Jag tror faktiskt att vi har goda möjligheter som medlemsland i unionen att avstå från att resa mot en federal stat, tillsammans med många andra som inte heller är några federalister. Att ändra fördraget i den riktningen kräver ju enhällighet. Därför tror jag inte att vi är tvingade att välja vare sig det ena eller det andra. Det kommer att vara en diskussion om hur unionen ska se ut framöver. Det finns krafter i som talar om att vi kanske till och med behöver starta ett konvent för att se om vi ska ändra fördraget. Min uppfattning är att vi ska ägna så mycket energi som möjligt åt det som verkligen gör skillnad för medborgarna i . Det handlar om att se till att lägga energi på att hejda klimatkrisen, om att se till att vi skapar fler jobb ute i och om att värna medborgarnas säkerhet. Det är här som vi behöver engagera oss också under det svenska ordförandeskapet – vi behöver inte gå in i något slags institutionell dragkamp och ägna oss åt organisatoriska hårklyverier. 52 (SD): Historien visar att det är ett obestridligt faktum att EU-samarbetet ständigt blir tätare. Det har aldrig gått åt andra hållet. De tyska socialdemokraterna yttrade nu det som många länge har sagt mellan skål och vägg: att man önskar en federal stat. Tanken finns – den är formulerad. Och det finns de som stöder tanken på en federal stat. Då gäller det att resa frågan och ta upp den till diskussion. har en unik möjlighet att göra det under det svenska ordförandeskapet. Jag uppmuntrar verkligen ministern att tänka om – för jag uppfattade det som ett nej från ministern. Och jag vill fråga: Anser inte ministern att det finns ett optimum? 53 Statsrådet (S): Ja, , det finns säkert något slags optimum i någon teoretisk bemärkelse. Jag är inte kapabel nog att säga exakt var den punkten ligger. Men jag kan nog bestrida att detta skulle vara någon utbredd tanke bland oss socialdemokrater, att vi mellan skål och vägg skulle sitta och hylla en federal stat. Jag tror inte att det är särskilt vanligt. Jag ser heller inte anledning att under vårt ordförandeskap ta några särskilda initiativ för att generera en institutionell debatt när vi har många sakfrågor att hantera. Det handlar om jobben för europeiska medborgare. Det handlar om att rädda klimatet. Det handlar om att trygga säkerheten för folk runt om i . Jag tror inte att den energin ska användas till de här institutionella resonemangen. 54 (C): Jag tackar för redogörelsen för tankarna kring prioriteringar inför vårt tredje ordförandeskap. Det är ju en annan union. Även om mycket är sig likt är det en annan union. Vi har utökat antalet medlemsstater. Vi har gått igenom en pandemi med rejäla kriser. Gränser som hade varit öppna blev plötsligt stängda, och vi hade ett stort arbete för att komma på banan igen. Det har också varit en oerhörd styrkedemonstration med ett gemensamt agerande när invaderade . Det är kanske en missräkning för krafter utanför, men det är en oerhört imponerande styrka och kraft som EU har visat och visar. För varje sanktionspaket blir det lite tuffare och lite svårare att ta ytterligare steg, men man lyckas ändå flytta fram positionerna. Freden var det som var grunden till och starten på detta bygge. Handel är en annan sådan sak. Det är någonstans där som kärnan finns. Det blir också så tydligt vilka saker som är fördelar och som faktiskt har byggt EU starkt. När det gäller handeln tickar den på. Den sker under ytan. Det är svårt att peka på exakt vilka kronor som kommer och svenskarna till del för att vi är medlemmar i . När det gäller kriget i blir det en väldigt tydlig nytta med medlemskapet, men jag skulle säga att den stora nyttan, som vi har haft under många decennier, handlar om att bygga oss starka. kommer vi att ha en större utmaning i att klara av att göra en omställning. Det var en av de frågor som statsrådet beskrev. Det kommer att vara en prioriterad fråga. Jag tänker att man då också kan ta stöd av kriget och säkerhetsaspekten i att bli oberoende. Kommer det att tas upp sådana frågor för att detta ska leva vidare även efter ordförandeskap? Det gäller omställningen och den inre marknaden.