prot · H90971 · 2022-02-23 00:00:00 — Till saken hör dock, fru talman, att så kallade allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan . Denna förteckning över flaggdagar hade karaktären av inofficiell rekommendation, och den hade tillkommit på initiativ av det som då hette Bestyrelsen för . Tanken på att införa en skyldighet att på de allmänna flaggdagarna flagga på byggnader som inrymmer statliga myndigheter och institutioner avvisades då av ekonomiska och praktiska skäl. Man ansåg att flaggningsfrågan därför liksom dittills borde lämnas oreglerad, förutom då inom Försvarsmakten. Detta innebar att varje civil myndighet själv utifrån praktiska och andra överväganden fick avgöra i vilken utsträckning flaggning på de allmänna flaggdagarna lämpligen kunde upprätthållas. Mot bakgrund av att vid åtskilliga tillfällen behandlat önskemål om att de allmänna flaggdagarna skulle förtecknas och fastställas officiellt föreslogs att så skulle ske. När det gäller frågan om vilka dagar som borde tas upp som flaggdagar påpekades i propositionen att flaggdagarna i princip hade varit oförändrade och att de liksom vuxit sig in i allmänhetens medvetande. Därför borde ingen dag utestängas utan starka skäl. De dåvarande ansågs därmed – om man får uttrycka sig så – hålla måttet allihop. Två nya flaggdagar föreslogs med hänsyn till uttalanden från sida. Det gällde dagen för riksdagsval och . För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna skulle anges i en förordning. En sådan utfärdades också 1982, och den innehåller endast en förteckning över de . Genom en ändring i förordningen 2017 blev allmän flaggdag. Vidare blev en tillfällig flaggdag för att fira demokratins genombrott . I den befintliga lagen om flagga regleras bland annat flaggans utseende, och det tas också upp vilka allmänna flaggdagar som råder. Utskottet har framhållit att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna borde avgöras av just myndigheterna och institutionerna själva. Utskottet har också tidigare noterat att det finns regler för flaggningstider inom Försvarsmakten och andra militära myndigheter och att det finns rekommendationer för under vilka tider flaggan i övrigt bör vara hissad. Flaggan ska, som jag ser det, användas. Vad jag förstår finns också en inriktning från den kommitté som arbetar med och nationaldag att det är viktigt att använda flaggan. Det är viktigt att vi flaggar när det finns anledning att göra det, som vi ser det. För egen del kommer jag att tänka på den samling av flaggor från hela EU som finns vid hamninloppet på piren i . Varje flagga i EU och de nordiska länderna är representerad. Här kan man säga att det kommunala självstyret ligger bakom flaggningen. Porten till kontinenten eller porten till ska visa på öppenhet och välkomnande. I underlaget nämns också första maj. I den folkrörelse jag själv tillhör firar vi som bekant första maj med att gå i demonstrationståg. I de tåg jag har gått i sedan barnsben har en huvudregel varit att den blågula svenska flaggan alltid är främst i ledet. I idrottssammanhang används flaggan flitigt och likaså på skolavslutningar. En hembygdsförening jag har nära kontakt med ansvarar för flaggning på . Frivilliga krafter står för det. Det kan ligga i linje med att det är tradition och sedvänja som ligger bakom de allmänna flaggdagarnas tillkomst och hur lagen om svenska flaggan har tagits fram. Det i sig är en styrka att lyfta fram. Det är inte nationalism eller provinsialism som ligger bakom initiativen för flaggning, utan människors gemenskap, egna initiativ och sammanhållning. På liknande sätt ser jag på en del andra motioner om nationalsången , du fria och så vidare. Tradition och sedvänja väger tungt. Man behöver inte lagstiftning i alla sammanhang, utan den folkliga förankringen är det som ger kraft. 45 (M): Det betänkande som vi debatterar tar upp en rad motionsyrkanden om allmänna flaggdagar, om regler om flaggning, om den skånska flaggans status, om vår nationalsång, om nationella symboler, om minnesdagar med mera och även om offentliga belöningssystem. Utskottsmajoritetens förslag till riksdagsbeslut är att samtliga motioner avslås. Jag ska gå in lite grann på de delar som finns här. Vi anser som att antalet helgdagar inte bör ändras och att ingen ska tas bort eller läggas till. När det gäller motionsyrkanden om flaggning och flaggdagar föreslår majoriteten också avslag, bland annat med hänvisning till en kommande proposition med anledning av den så kallade förslag, som sannolikt innebär vissa förändringar av antalet flaggdagar. Vårt avslagsyrkande när det gäller en motion om den skånska flaggans status bygger bland annat på tidigare uttalanden av statsheraldisk karaktär. Vi menar inte heller att det finns skäl för att ta något initiativ till en allmän flagglag. Jag vill här gärna göra ett tillägg av personlig karaktär. Jag var under ledamot i , vars arbete bland annat har lett till att blev och vår riktiga nationaldag. Stiftelsen hanterar också regelverket kring flaggan. Inriktningen i stiftelsens arbete kan numera sammanfattas med orden ”Flagga hellre än låt bli – även om du inte kan alla regler.” Jag tror att en flagglag med bestämmelser kring ceremoniel etcetera skulle kunna göra att många blir rädda för att göra fel och därmed avstår från flaggning. Utskottsmajoriteten tycker inte heller att nationalsången behöver något specifikt juridiskt erkännande; den är ändå fast förankrad i folksjälen. Det behövs inte heller något initiativ för att öka användningen av nationella symboler av olika slag. Vi anser, liksom tidigare, att det inte finns skäl för att ta initiativ till de minnesdagar eller särskilda dagar som föreslås. Vi avstyrker därför sådana motionsyrkanden. Slutligen föreslår vi avslag på de motioner som handlar om utmärkelser av olika slag. Även här motiveras detta främst av kommande proposition byggd på förslag kring just bland annat belöningssystem. Jag vill därmed yrka bifall till utskottsmajoritetens förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) betänkande 2021/22:KU26 46 (SD): Först vill jag yrka bifall till reservation 8 i detta betänkande, KU26, avseende valfrågor. Jag kommer i mitt anförande att utöver reservation 8 även belysa andra sverigedemokratiska förslag på området. Visst passar det att diskutera just valfrågor ett valår i riksdag. Det är genom höstens fria och allmänna val som den politiska makten i fördelas. Det är genom valen som folkviljan tar sig uttryck och som det i slutändan avgörs hur vårt land ska styras. Valen och själva valprocessen är också en av demokratins sköraste punkter. Valfusk, sabotage och otydliga regelverk och rutiner riskerar att skada valresultatets legitimitet, en legitimitet som är en förutsättning för en hälsosam och vitaliserad demokrati. Med detta sagt finner vi det svårförståeligt att övriga partier inte vill täppa igen vissa uppenbara hål i vårt valsystem. Ett sådant exempel gäller utbildningen av kommunala valinformatörer. Inför valen 2018 uppdagades det att en kommunalanställd valinformatör försökt sälja röster för att gynna ett visst parti. Att denna typ av beteende och aktivism kan tillåtas ter sig för mig väldigt märkligt. Staten måste här markera tydligt och göra så i ett tidigt skede. När denna typ av korruption inte stävjas kan det bli svårt att utrota fenomenet. Vi i menar att tydligare nationella riktlinjer för kommunala valinformatörer där just opartiskheten betonas vore en bra lösning. Det är, herr talman, svårt att förstå vad nackdelen skulle vara. Vi menar också att verksamheten bör kontrolleras inför nästa val. Mer nationell samordning gällande incidentrapporteringen är också viktigt. saknas en central insamling av incident- och tillbudsrapporter från alla de olika instanser som hanterar valen. Om vi inte kan sammanställa incidenter, vilket i praktiken betyder olika former av manipulation av valresultatet, blir det svårt att få en överblick över var valsystemet inte fungerar. Det första och viktigaste steget mot att lösa ett problem är att faktiskt veta vad som är fel. av incident- och tillbudsrapporter är alltså nödvändigt. Men även själva röstningsförfarandet behöver säkras ytterligare. Vi anser kortfattat att det bör införas ett absolut krav på att den som röstar ska legitimera sig. är det möjligt för en annan person att intyga den andra röstarens identitet. Man kan också tillåta att en person röstar om röstmottagaren känner igen väljaren, vilket kan vara en rätt godtycklig bedömning. Det finns en fara att det rådande systemet blir en inkörsport för fusk, klanröstning och annat. En ytterligare fördel med vårt förslag vore att vi skulle kunna införa maskinell avprickning av röstlängden för att ta bort risken att fel väljare blir avprickad och därmed kan förlora sin rätt att rösta. Även har belyst behovet av förtydligande krav när det gäller just legitimation. Regeringen borde skyndsamt utreda frågor om absolut krav på id‑kontroll och återkomma till inför valen 2022. För att hålla god takt med teknikutvecklingen och dra fördel av den digitalisering som sker anser vi att själva rösträkningsprocessen bör direktsändas. I de länder där det uppstått diskussioner kring valfusk är det just riktigheten i själva rösträkningsprocessen som kritiserats. Rösträkning i är offentlig, men det förutsätter att man är på plats fysiskt. För att uppmuntra och främja ett demokratiskt engagemang kan man titta på möjligheten att direktsända även rösträkningen. En högre grad av medborgarinsyn i denna skulle kunna vara ett bra sätt att värna legitimiteten i det demokratiska systemet. 47 (C): I pågår och utövas demokratin och inte bara vid valurnorna , även om just den här debatten handlar om valfrågor. I flera länder har auktoritära krafter försvagat och i vissa fall avvecklat demokratiska och rättsstatliga institutioner. Valsystemet och rätten att delta i fria, hemliga och direkta val är en viktig del av en stark demokrati. Det är därför viktigt att i varje tid värna och slå vakt om valsystemets integritet och robusthet. Ännu pågår firandet av med allmän och lika rösträtt i det så kallade demokratijubileet, till minne av åren 1918–1922 då fattade ett antal beslut som gjorde att nästan alla vuxna kvinnor och män fick rätt att rösta och ställa upp i valen. Mitt födelseår, 1975, sänktes rösträttsåldern till , och av befolkningen fick då rösträtt. upphävdes myndighetsföreskrifter så att en person som uppnått myndighetsåldern inte längre kunde omyndigförklaras. fick således alla medborgare rösträtt. Kampen för rösträtt har inte kommit av sig själv. Kvinnors rösträtt, sänkt rösträttsålder och att jämlikt betrakta varandra som kompetenta samhällsmedborgare har kommit ur en medveten och aktiv kamp, driven av engagerade män och kvinnor, politiker och civilsamhälle – alla besjälade av principen om allas lika rätt och värde. har beslutat om åtgärder som stärker valsystemet och ökar tillgängligheten för funktionshindrade att delta. Ytterligare åtgärder i den riktningen är föreslagna av valutredning, och de är välkomna. Ungas drivkraft, kompetens och engagemang behöver tas till vara för en bättre samhällsutveckling. anser att det är viktigt att stärka ungas inflytande. Det kan göras bland annat genom att kommuner kan använda ungdomsråd som remissinstans och på andra sätt. Att stärka ungas tilltro till vårt gemensamma samhälle är också en mycket viktig uppgift. Vi vet att goda vanor grundläggs . I forskningen kring valdeltagande kan man se att andelen röstande är större bland dem som är än bland dem som är något äldre. Detta förhållande har observerats i flera svenska val. En trolig förklaring är att en stor andel av 18-åringarna går i gymnasieskolan i samband med valet. Skolan arbetar med demokrati och valfrågor, vilket ökar medvetenheten och intresset för att rösta. Det har också lyfts fram att 18-åringar ofta bor hemma hos sina föräldrar, vilket har en positiv påverkan på röstbenägenheten. Dagens system gör att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen, med konsekvens att man får vänta på att få rösta . Då forskning visar att benägenheten att rösta sjunker åren efter 18-årsdagen är det viktigt för den demokratiska förankringen och valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. anser därför att unga ska få rösta i de allmänna valen de fyller . Jag yrkar därför bifall till reservation 3 under punkt 3. 48 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. I får man rösträtt i valen när man fyller oavsett kön. Men så har det inte alltid varit. Som talmannen väl känner till uppmärksammar hela att det fattades beslut för en allmän och lika rösträtt. Vi närmar oss nu slutet av , och för drygt en månad sedan uppmärksammades att det då var de fem första kvinnliga riksdagsledamöterna tog plats i första och andra kammare. De var pionjärer för något vi ser som självklart, nämligen kvinnliga riksdagsledamöter. Men, herr talman, det var inte alla som fick rösta efter 1921. De som hade dömts till fängelse, de som var i personlig konkurs och de som fick bidrag från fattigvården, alltså dagens försörjningsstöd, fick inte rösta. Inte heller fick du rösta om du hade skatteskulder. Det var först , , som alla dessa olika rösträttsbegränsningar var borttagna. Vad vill jag då ha sagt med det? Jo, att rösträtten och vårt valsystem förändras och förbättras . är en mycket för var och en av oss som personer. Vi har kanske turen att få leva så länge, men i ett historiskt perspektiv är . Hur kommer rösträtten och valsystemet att se ut ? Vad kommer vi då att anse vara självklarheter? anser precis som tidigare att rösträtten bör gälla från det år man fyller . Vi vill också se en sänkt rösträttsålder till på försök i valen till kommunfullmäktige. får man rösta först om man fyllt senast på valdagen. Det innebär att alla som tillhör samma årskull inte får rösta i samma val, precis som ledamoten redogjorde för före mig. De som fyller dagen efter valdagen har inte rösträtt i valet utan måste vänta till nästa val. Vi tycker att den här ordningen är olycklig. Vanan att rösta grundläggs , och vi vet att valdeltagandet är lägre bland förstagångsväljare än i resten av befolkningen. Den valinformation som ges till gymnasieskolans elever under valrörelsen av till exempel ungdomsförbund och partier är därför särskilt viktig. Men den mobiliserande effekten försvagas när många av de elever som uppmanas att gå och rösta i valet och som sitter i klassrummen inte har rösträtt. Särskilt i frågor som rör skola, fritid, samhällsplanering och andra områden som direkt berör ungas vardag tycker vi att det är rimligt och önskvärt att unga får mer inflytande. Genomsnittsåldern för förstagångsväljare i är , och det är högsta. Vi anser att man på försök bör sänka rösträttsåldern till så att den genomsnittliga åldern för förstagångsväljare sjunker från till i valet till kommunfullmäktige, så som föreslog. Det skulle innebära att en majoritet av förstagångsväljarna går i gymnasiet första gången de har rösträtt. Det skulle också ge skolväsendet möjlighet att utveckla och utvidga sitt demokratiarbete och vara ett stöd för förstagångsväljare som behöver navigera bland politiska ideologier och förslag. För att demokratin ska fungera är ett välfungerande valsystem och ett högt valdeltagande avgörande men också känslan av delaktighet och möjligheten att demokratiskt påverka. finns det många människor i som är permanent bosatta här men som nekas att rösta i vissa val men har rösträtt i andra. anser att vallagen bör förändras så att stadigvarande invånare i ges möjligheter, förutsättningar och förtroende att rösta även i riksdagsval. 49 AXEL (MP): Vi kan inte ta demokratin för given. Det brukar sägas att demokratin måste vinnas av varje generation. tror också att demokratin måste utvecklas av varje generation. Demokratin blir inte färdig. Den har utvecklats på många olika sätt , och den måste fortsätta utvecklas. sänktes rösträttsåldern successivt. sänktes rösträttsåldern till . sänktes rösträttsåldern till . sänktes den till , och 1975 sänktes rösträttsåldern till den vi har , nämligen . Det är alltså nästan ett halvt sekel sedan den senaste sänkningen skedde. Vi menar att det är dags för ytterligare en sänkning. Det är dags att bredda och stärka vår demokrati. Det är hög tid att gå vidare med denna fråga. Det är många aktörer som också lyfter vikten av detta. föreslog i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder vid valen till kommunfullmäktige. En sänkning av rösträttsåldern till skulle innebära ett incitament för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed motivera fler att vilja engagera sig och till exempel ta ett förtroendeuppdrag. Även LSU, för ungdomsorganisationer, driver frågan om sänkt rösträttsålder. Runt om i världen går också utvecklingen i just denna riktning. Exempelvis och har redan sänkt rösträttsåldern. Det är väldigt positivt att det pågår en våg av demokratisering runt om i världen, och den vågen borde självklart hoppa på. De unga jag möter och har mött upplever ofta att demokrati är någonting som pågår långt ifrån dem. Det är någonting märkligt, kanske nästan läskigt, som pågår långt bort i . Varannan ung person känner sig inte inkluderad i samhället, och jag tror att det är en fara för demokratin. Vi måste göra mycket mer för att inkludera unga i samhället och i vår demokrati. För oss i är det inte självklart att rösträttsåldern ska vara just . har vi en mängd olika åldersgränser i . Man får starta och driva företag från det att man fyller . Jag engagerade mig själv politiskt långt innan jag fyllde , precis som många andra. i ungdomsrörelsen blev det för mig väldigt tydligt att unga är kompetenta och vill vara med och bidra. Unga har mycket att bidra med till vårt samhälle och till vår demokrati. Och de erfarenheter som dagens unga besitter är det inga andra som har. Att bredda demokratin är att också att ta in fler livserfarenheter i demokratin och därmed skapa bättre förutsättningar att fatta kloka beslut. Låt mig göra en kort personlig reflektion. Jag är själv ung och folkvald politiker. Vi vet att unga är underrepresenterade i politiken. Det kan såklart finnas många olika anledningar till att det är så. En kan vara att unga inte välkomnas in i vår demokrati i tillräcklig utsträckning. En annan kan vara att vår demokrati inte är tillräckligt anpassad för unga politiker. Den unga person som kommer in i kommunfullmäktige, regionfullmäktige eller riksdag bryter ofta tydligt mot . Att sänka rösträttsåldern och därmed engagera fler unga i vår demokrati skulle också bana väg för flera unga folkvalda och förtroendevalda. På så sätt skulle underrepresentationen av unga i våra demokratiska församlingar kunna minska. vill sänka rösträttsåldern. Vi anser att ett bra sätt att göra detta vore att genomföra en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder på det sätt som föreslog. Jag vill därför yrka bifall till reservation 4 om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder. 50 (M): Jag vill börja med att för ovanlighets skull yrka avslag på motionerna. Vi moderater har länge drivit en rad frågor som rör vårt valsystem. Att det behöver bli lättare för personer med synskador att rösta utan att röja sin valhemlighet för någon, utan att behöva assistans, är en sådan fråga. Att det behöver bli lättare och mer tillgängligt för svenska medborgare som bor utomlands att rösta i riksdagsvalet är en annan. Att vi behöver vidta åtgärder för att minska gruppröstning, familjeröstning eller så kallade klanröstning är en tredje. Dessa frågor är dock sådana som vi, tack och lov, har fått igenom här i och som har behandlats i den valutredning som bland annat jag själv har varit en del av, och i de två propositioner som har antagits av kammaren. Inom ramen för dem har vi fått igenom mycket av det som vi har drivit. Det som återstår men som vi ganska ändå har fått igenom ett tillkännagivande om är ytterligare åtgärder för att komma till rätta med gruppröstning, att flera människor går bakom ett röstbås och röstar tillsammans utan att det finns uppenbara skäl för att en av personerna kanske behöver hjälp. Även där har vi fått igenom tillkännagivande som behandlades i samband med den senaste propositionen på området. Därav har vi inte några motioner eller ytterligare förslag i det här motionsbetänkandet. Valsystem bör och kan givetvis utvecklas. Det finns säkerligen fler saker vi kan göra för att vårt valsystem ska bli ännu bättre. Men valsystemet är ett område där vi anser att det ska finnas en bred enighet och att förändringar ska göras successivt och inte med alltför stora omtag och hugg åt gången. Det är viktigt att vi kan vara trygga med att de förändringar vi gör kan implementeras och verkställas på ett säkert sätt och att det inte går att ifrågasätta valsystemets legitimitet. Att människor känner igen sig i valsituationen när man går till val är en faktor som kan påverka enskilda människors tillit och trygghet när de går och röstar. Därför anser vi att det är bra om de reformer och förslag som ligger på bordet och som ska implementeras i kommande val får göra det och att vi därefter går vidare och utvecklar vårt valsystem ytterligare. 51 (S): Vår demokrati är sällan så tydligt manifesterad som när vi går till valurnan och avlägger vår röst. Den dagen handlar om en medborgare, en röst. Därför är det otroligt viktigt att vi är varsamma med vårt valsystem, som utgör grunden för den representativa demokrati som vi är så stolta över att ha. Att medborgare känner till och är trygga med hur våra val går till bygger tillit och legitimitet. Det är en otroligt viktig komponent som bidrar till stabilitet i vårt samhälle. Därför ska vi vara noggranna och försiktiga när vi gör förändringar. Bland motionerna lyfts sådant upp som har lyfts upp förut. Jag tänker på rösträttsålder, skilda valdagar, personval och information till dem som ska rösta. De är alla viktiga inlägg i en ständigt pågående debatt om hur vår demokrati kan förfinas. Men förändringar i vårt valsystem ska göras med eftertanke och efter noggranna överväganden. Så sent som gjordes några justeringar som kommer att ge ett extra skydd till dem som röstar. Regeringen arbetar också med flera av de frågor som tas upp i motionerna. Det är en god och rimlig ordning. Med de orden vill jag tacka ledamöter för ett gott arbete och yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) § 17 Offentlig förvaltning betänkande 2021/22:KU27 52 (S): Den offentliga förvaltningen är nyckeln till ett starkt och väl fungerande samhälle. Det bygger på att servicen är tillgänglig och att de som arbetar i förvaltningar och på myndigheter är väl kvalificerade och rustade för att hantera ärenden. Ofta när jag möter människor som arbetar inom samhällets olika funktioner, på myndigheter och förvaltningar, och resonemanget kommer in på hur de ser på sitt jobb är just själva uppdraget, att verka i rikets och samhällets tjänst, bärande. Det i sig är, som jag kan se det, en drivkraft att ta vara på. Sedan innebär det självklart ett särskilt ansvar för den enskilde att leva upp till. Och såväl statens som kommuners arbetsgivaransvar är i sammanhanget viktigt att lyfta fram, förhållandet mellan förtroendevalda respektive ämbetsmän och tjänstemän likaså. Respekt och tillit är begrepp att ha med sig. I betänkande KU27 behandlas runt 80 motioner från allmänna motionstiden om frågor om lokal service, digitalisering, tjänstemannaansvar, ledningsformer – kort sagt frågor som berör medborgares förhållande till den offentliga förvaltningens olika delar. Vad gäller ställningstagande under punkt 7 i frågan om tjänstemannaansvar vill jag yrka bifall till reservation 15 av , , och . Jag föreslår sålunda avslag på motionerna i ärendet.