prot · H90963 · 2022-02-02 00:00:00 — Jag tycker att det är väldigt tydligt att ni kände er tvungna att komma hit och säga några ord i talarstolen bara för att vi moderater värnar brottsofferfrågan. Det går inte att tyda på något annat sätt. Annars hade ju namn stått på talarlistan tillsammans med mitt namn. Det gjorde det inte, så jag tror det är ganska uppenbart för alla. rap-port om effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta Sedan säger att regeringen har visat handlingskraft. kom första tillkännagivandet. är det fortfarande så här pass många brister som visas i . Det är inte särskilt handlingskraftigt, och det här är en jätteviktig fråga. säger att regeringen särskilt ska följa frågan och arbetet. Hur länge då innan det blir mer verkstad så att bristerna åtgärdas? säger också att regeringen har sagt att den ska följa upp. Ja, sagt och sagt. Det räcker inte att man bara säger; man måste ha lite verkstad också. När kommer regeringen att se till att de här rekommendationerna åtgärdas? 12 (S) replik: Jag tyckte att jag var tydlig i mitt anförande. Det här är en viktig fråga. Det finns inget parti i denna kammare som inte tycker att frågan om information och stöd till brottsutsatta är otroligt viktig. Det handlar om deras möjligheter till skydd och stöd, om tryggheten för dem i att kunna vara en del av rättsprocessen men också om att ha delaktighet i rättsprocessen så att vi får fler människor dömda. granskar myndigheten och hittar tydliga brister där man menar att myndigheten inte är effektiv nog. Det välkomnar myndigheten. De pekar tydligt på det arbete de är mitt uppe i, ett stort och omfattande arbete för att stärka just området brottsutsatta. Regeringen har till svarat på hur man ser på rekommendationer till . I allt det här finns en bred enighet i om vikten av frågan. Det är naturligt att myndigheten granskas. De har tydliga förslag på hur de ska hantera detta. Men jag tänker att den moderata ledamoten försöker göra en höna av en fjäder. Inget annat parti såg ju skäl att ge bilden av att det finns en jättestor politisk oenighet i den här frågan, som Juntti valde att göra. 13 (M) replik: Det första tillkännagivandet kom 2015. Det är , och det finns fortfarande så här många brister enligt . Regeringen har inte gjort tillräckligt. säger att regeringen har sagt. Ja, det går som sagt att säga och säga, men det måste faktiskt bli lite verkstad också. säger också att det här är en viktig fråga för regeringen. Om den nu är så himla viktig, varför hade ni inte satt upp er på talarlistan ? Då var det bara jag från som stod där. Ni hoppade in när ni såg att ville ha den här debatten. Det är uppenbart att Socialdemokraterna tyckte att det här var en oviktig debatt fram till dess att jag stod i talarstolen. Det hjälper som sagt inte att bara säga och säga, utan det behövs också lite verkstad. Det är det första tillkännagivandet kom. När tänker ni ta itu med det här och se till att har åtgärdat bristerna som visar på i sin rapport? Kommer det att ta till? rap-port om effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta 14 (S) replik: rekommendationer handlar om att följa upp och utvärdera hur medarbetare informerar brottsutsatta. De handlar om att utvärdera medarbetarnas stöd och se till att de också får ett anpassat och utvecklat stöd för att jobba bättre med detta utifrån ny teknik, att se över utbildningen för operatörerna på kontaktcentren inom polisen och de civilanställda receptionisterna med flera för att de också ska kunna ge tydlig och bra information, att förstärka hela detta område inom och att införa rutiner med tydlig ansvarsfördelning som säkerställer att man får den information man behöver under hela gången. Det är inte så att ingenting har hänt . Om ledamoten tar del av granskning ser hon tydligt att det här är de fyra rekommendationerna för att förstärka det arbete som redan pågår. Det är rekommendationer till myndigheten. ger inga rekommendationer till regeringen. Det är väl också där det är tydligt att finner trygghet i det återkommande mönstret. Finns det någon att KU-anmäla? Kan vi ta ett utskottsinitiativ? Kan vi storma lite grann för att ge bilden av att vi är de enda som driver den här frågan? Det är inte seriöst. Det är inte seriöst i väldigt många frågor, och det är inte seriöst i den här frågan. Regeringen kommer att följa arbetet. Myndigheten har ett tydligt uppdrag att jobba utifrån de rekommendationer man har fått och tycker också att det är väldigt relevant. Man kan peka på arbete som redan är genomfört. Man pekar också på hur dagens it-teknik exempelvis kan förstärka hela informationsflödet. Det råder ingen oklarhet om att det är en viktig fråga för alla partier i att brottsutsatta får den information de behöver. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) § 12 om urvalet av elever till Pisaundersökningen betänkande 2021/22:UbU5 om urvalet av elever till Pisaundersökningen (skr. 2021/22:39) 15 (S): om urvalet av elever till Pisa-undersökningen debatterar vi alltså betänkandet om urvalet av elever till Pisaundersökningen. genomförs , och har deltagit i studien . Den senaste studien genomfördes , då drygt 5 500 elever från 223 skolor deltog. testar elevers kunskaper och kompetens i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Mycket har hänt sedan genomfördes . Den har varit föremål för debatt och diskussion. Här närmast kommer 2022 att genomföras i under och efter pågående pandemi då vi vet att många barn och unga fått betala ett högt pris genom att de gått miste om viktig undervisning, bildning och utbildning. Erfarenheterna från pandemin måste vi alla ta till oss för att säkra en god och likvärdig utbildning för alla. Jag har ställt mig frågan vad syftet är med standardiserade tester och alla dessa kunskapsmätningar. Vilken skillnad gör de för våra barn och för våra lärare? Svaret på den frågan är delat, men ett svar är att de är ett verktyg som är oerhört viktigt för oss som utbildningspolitiker för att vi ska kunna göra tolkningar och dra slutsatser om hur svensk skola mår. De ger också indikationer om vad och vilka delar vi behöver fokusera på. Det är klart att de internationella mätningarna är relevanta och viktiga verktyg för att mäta elevers kunskaper, för att kunna följa utvecklingen och för att kunna se trender i elevernas kunskapsutveckling. Men det är viktigt att poängtera att dessa mätningar inte säger allt om den svenska skolan. För regeringen och Socialdemokraterna är det av yttersta vikt att de kunskaper vi får från dessa mätningar är korrekta. Detta betänkande rör granskning av deltagande. Den fokuserar primärt på exkluderingar och bortfall av elever. Med exkluderingar avses elever som valts ut att skriva proven men exkluderats från att delta på grund av funktionsnedsättningar eller bristande språkkunskaper. Bortfall avser elever som inte infinner sig vid provtillfället. visar att det fanns frågetecken kring utrikesfödda elevers resultat i och den höga andelen exkluderade. Den visar också att har brustit i arbetet med att följa upp exkluderingar och bortfall. Den riktar kritik mot såväl som som granskande institution. Den riktar också kritik mot regeringens uppföljningsansvar samt mot att ingen av de granskade har vidtagit tillräckliga åtgärder. Låt mig vara tydlig här. Det ligger i regeringens och hela samhällets intresse att det inte finns frågetecken ute på skolorna om hur ska genomföras. Med anledning av det framkomna har regeringen, vi i utbildningsutskottet och främst utbildningsministern ställt frågor om exkluderingsgraden till , och har varit tydligt med att resultaten är tillförlitliga. Med anledning av detta är det bra att regeringen har gett uppdraget att säkra tillförlitligheten i genomförandet av internationella kunskapsmätningar i den svenska skolan samt genomföra en analys av hur förtroendet för Pisastudien ska återupprättas. Det ska som sagt inte råda några som helst frågetecken, och det är positivt att vi lyfter frågan för att säkerställa att framtida undersökningar inte ger utrymme för några som helst tveksamheter ute på skolorna kring vilka elever som ska få möjlighet att skriva provet och inte. Utbildningsministern och regeringen har också gett i uppdrag att förstärka sina insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i . Man ska kunna lita på . om urvalet av elever till Pisa-undersökningen När det gäller rapporten och det som har påpekat är det viktigt att framhålla att det när det gäller exkludering av vissa elever utifrån den nationella statistiken inte går att slå fast en exakt nivå för andelen elever som enligt riktlinjer ska exkluderas på grund av bristande språkkunskaper. Det finns alltså oklarheter avseende exkluderingen av vissa elever, och det kan enligt regeringens mening ha förekommit att elever har exkluderats från att delta i Pisaundersökningen på ett sätt som inte är förenligt med gällande riktlinjer. De oklarheter som finns har dock inte påverkat resultat eller resultatutveckling på något avgörande sätt. Detta är viktigt att påpeka. De övergripande slutsatser som drogs om resultatet i fråga om läsförståelse i bedöms kvarstå. Det betyder att resultatet är högre jämfört med resultatet 2012. Det står klart att de elever som deltagit i undersökningen har presterat bättre, och det är positivt. Denna bild stöds även av andra internationella studier men också av nationell statistik. Det är viktigt att notera i detta sammanhang att inte har presenterat några alternativa resultat. Men det jag egentligen vill tala om, herr talman, är vad egentligen säger och vad vi som politiker ska och har skyldighet att göra. Det handlar om att skapa likvärdiga förutsättningar för lärande, att möjliggöra tid för lärare i klassrummet och att ha hög lärartäthet och behörighet. Det handlar om att satsa på fortbildning och kompetensutveckling och att motverka klyftor och kompensera för livsförutsättningar. Det handlar om att prata om det som jag känner att de högerkonservativa politikerna inte pratar om särskilt ofta. Det handlar om jämlika villkor, om marknadsstyrningen och om hur skolvalet påverkar dem med svagast förutsättningar. Det är viktigt att påpeka att Pisamätningen i sig är väldigt viktig för att ge en ögonblicksbild. Och för att vara ärlig är det vi såg i en tydlig progression när det gäller kunskap i till exempel läsförståelse, men det visar också den tragiska verkligheten: att föräldrarnas utbildningsbakgrund har allt större betydelse för resultaten, vilket vi tragiskt nog kan koppla till skolsegregationen, som ju också påverkas av boendesegregationen. När vi nu lämnar 2018 bakom oss med förhoppning om att lärdomar dragits för att återupprätta förtroendet för mätningen, som i sig är viktig, som jag nämnde, har jag också hopp om att fler partier kanske vaknar och förstår att om kunskapsresultaten ska fortsätta uppåt och fler elever ska lära sig mer behöver ojämlikheten i svensk skola och i utbildningssystemet brytas. Det är dags att vi tar tillbaka den demokratiska kontrollen, satsar mer på likvärdigheten och säkerställer att barn inte blir uppdelade utifrån socioekonomisk bakgrund eller migrationsbakgrund. Elevernas bästa ska sättas främst. Alla skolor ska vara bra skolor med fokus på kunskap och bildning. Skolan ska åter bli en mötesplats för barn med olika bakgrund. Med detta yrkar jag bifall till Socialdemokraternas reservationer 1 och 2. 16 (M): om urvalet av elever till Pisa-undersökningen Regeringen och Socialdemokraterna saknar koll på hur det går för svenska elever och för skolor i . har slagit fast att utbildningsminister , och alla tre får betyget underkänt i granskningen av hur man har styrt och följt upp kunskapsresultat och den senaste Pisaundersökningen. Jag skulle, herr talman, vilja börja med att citera regeringens skrivelse om granskning av : ”övergripande slutsats är att för många elever har exkluderats i den svenska Pisastudien . Den höga andelen exkluderade elever kan inte förklaras av ett högt antal nyanlända elever till följd av flyktingkrisen och varken regeringen eller har säkerställt att Pisaundersökningen 2018 genomfördes på ett tillförlitligt sätt när det gäller exkluderingar och bortfall av elever. anser vidare att varken regeringen eller har vidtagit tillräckliga åtgärder för att utreda de tveksamheter som framkom i samband med undersökningen. uttalar sig i samband med granskningen om tillförlitligheten av en rapport från om den svenska Pisastudien och anser inte att är trovärdig och att det borde ha gått att finna en lämpligare aktör än för uppdraget. Slutligen bedömer att regeringen inte fullföljt sitt uppföljningsansvar.” På svenska betyder detta att , och alla har fått betyget underkänt i granskningen av hur man hanterat . Vad är då problemen? Låt mig peka på åtminstone två. Det första är att det görs internationella undersökningar som , Timms och Pirls som, om de görs korrekt, ger bra underlag för att få veta hur det går med svensk skola. Hur ligger vi till kunskapsmässigt just , och hur ändras detta ? De möjliggör också en jämförelse av hur ligger till gentemot andra länder. Vid den senaste Pisaundersökningen uteblev en av fyra elever från provet, och som konstaterar är flyktingströmmen inte ett svar på varför. Risken är överhängande att undersökningen blir gravt missvisande och att man helt enkelt drar fel slutsatser baserat på detta. Man får givetvis också ett annat underlag för beslut, och barn och ungdomar missar en viktig provchans. Dessutom: När Pisafusket kom fram inträdde något hos regeringen som i bästa fall skulle kunna kallas för självförnekelse. Opolitiska tjänstemän vittnade om problemen, men utbildningsministerns närmaste medarbetare såg mellan fingrarna och mörklade utan att ta tag i det. Som skriver: ”Varken regeringen eller har vidtagit tillräckliga åtgärder för att utreda de tveksamheter som framkom i samband med undersökningen.” Därmed undergräver och regeringen tilltron till den viktiga Pisaundersökningen. Allt sammantaget har de faktiskt inte gjort sitt jobb. I närtid finns åtminstone tre åtgärder som bör göras som ett svar på Pisafusket. om urvalet av elever till Pisa-undersökningen Den första är att föra över ansvar och budget för de internationella undersökningarna , Timss och Pirls från till ett eller flera universitet. Den andra är att ge regeringen i uppdrag att titta på hur man ska undvika ett Pisafusk så att samma misstag inte upprepas. Den tredje är att titta på den skada som har skett så att förtroendeskadan stegvis kan repareras. Pisafusket är en praktskandal, och jag hoppas att man kan reparera detta. Man måste också se den större bilden. För väldigt många elever fungerar skolgången utmärkt. De trivs i skolan, lär sig, har kamrater och blickar framåt. Men för många andra är det inte så. gick 16 000 elever ut årskurs 9 utan godkänd grundskoleexamen, och fler än var fjärde elev i årskurs 6 är underkänd i ett eller flera ämnen. Det är riktigt illa och något vi måste ta tag i. Dessa elever finns i klassrummen och borde få synas och få stöd. De borde också få en helt annan uppmärksamhet i den politiska debatten vad gäller att göra reformer som ändrar inriktning på skolpolitiken och upprättar som kunskapsnation. Dessa elever är inte behjälpta av att gömmas undan i Pisaundersökningen eller i andra aktiviteter i skolan. Tvärtom är det vi behöver framåt höga förväntningar, fokus på kunskap, arbetsro och en helt annan koll på lärandet än vad som har varit fallet. En bra åtgärd i närtid vore att en gång för alla få på plats de digitala och centralt rättade nationella proven. Det finns nationella prov, men man saknar jämförbarhet. De rättas inte gemensamt, vilket gör att det är svårt att mäta vad de betyder för en enskild elev, en enskild skola och en enskild kommun. Vi behöver som sagt digitala prov som rättas centralt, för då får vi en jämförbarhet. Då kan de på ett helt annat sätt ligga till grund för att se hur det går för en elev och för en skola. På så sätt kan vi komma undan den illavarslande betygsinflation som finns. Det bisarra i sammanhanget är att fattade sitt första beslut om att digitala och centralt rättade prov skulle införas. har det inte hänt något. säger oppositionsföreträdare att regeringen inte gör något, men i det här fallet har och hennes kompisar bokstavligt talat suttit på händerna. Jag tycker att både Pisafusket och detta är riktigt illa för svensk skola. En första viktig åtgärd vore som sagt att reparera skadan efter Pisafusket. Se sedan till att inrätta de digitala och centralt rättade nationella proven! Jag yrkar bifall till reservation nummer 5. 17 (S) replik: Välkommen till utskottet, ! Det ska bli spännande att följas åt i utskottet och få diskutera dessa viktiga frågor. Det känns positivt att du i ditt anförande visar att du har en insikt om vad du vill att skolan ska vara och göra. Det bådar gott för framtida diskussion och debatt. säger att Socialdemokraterna saknar kunskap om hur det går för svenska elever, att vi gömmer undan och att vi inte satsar tillräckligt. Med anledning av att är ny i utskottet vill jag ställa frågan hur han ser på resursfördelning, skolval och skolmarknad. Hur ska dessa delar hanteras så att vi kan komma till de lösningar som han lyfter fram i sitt anförande, till exempel att säkerställa att nationella prov fungerar och att digitala lösningar finns? om urvalet av elever till Pisa-undersökningen I har vi en verklighet där en del barn och unga inte har tillgång till digitala läromedel. De bor trångt i områden där det kanske saknas fiberuppkoppling, och de får kanske sitta i en garderob och studera för att de delar rum med sina syskon. Det vore givetvis bra om alla fick lika förutsättningar, men alla har inte det. Därför är jag nyfiken på hur ser på skolsegregation och skolval och på hur vi ska skapa lika förutsättningar för alla barn, så att de kan nå sin fulla potential. 18 (M) replik: Jag tackar för välkomnandet. Jag ser verkligen fram emot att jobba med de viktiga frågorna i utbildningsutskottet. Låt oss vara ärliga. För många elever fungerar skolgången ypperligt. De kliver upp och springer närmast till skolan där de har sina kompisar. De känner att de har bra lärare och att de utvecklas och lär sig saker. Men för andra elever är det inte så. De kanske vaknar med en klump i magen, funderar på hur de ska klara ett kommande prov och känner stress. Enligt statistiken är det 16 000 som går ut nian utan grundskoleexamen och en av fyra i årskurs 6 som får underkänt på de nationella proven i ett eller flera ämnen. Det är ett underkännande av hur skolan fungerar. Vi kommer att debattera flera av frågor till mig under vårens propositionsdebatter, så jag ber att få återkomma då. Men vår inriktning är förstås att värna den viktiga valfriheten. Vi vill inte beskära den självklara rätten för föräldrar och barn att kunna välja oavsett bostadsområde. Vi måste givetvis ha en helt annan kontroll över alla skolor. Det är illa att Skolinspektionen knappt har stängt en enda dåligt fungerande skola i , oavsett om vi pratar om fristående eller kommunala skolor. Skollagen måste skärpas, för så kan det inte fungera. Det skolan behöver är höga förväntningar på eleverna, arbetsro, fokus på kunskap och bättre koll. Vi har inte fungerande nationella prov som är jämförbara. De är betygsgrundande men går inte att jämföra , och utan central rättning går resultaten inte att jämföra mellan skolor. Här har varit tydlig men regeringen fallerat. 19 (S) replik: Jag tackar för svaret. Ledamoten talar om valfrihet, men valfrihet är också vissas ofrihet. Dagens skolsystem är ojämlikt. Det skapar kvalitetsskillnader och ger inte rätt förutsättningar till dem som har behov av det. Vi har en olikvärdig skola, och vi har många problem som vi gemensamt behöver ta tag i. Vi måste fördela resurserna till de skolor som har tuffast förutsättningar och ha gemensam antagning till skolorna så att alla får bra skolor och bättre lärare och tid ges för undervisning och så vidare. om urvalet av elever till Pisa-undersökningen Skolsegregationen är ett stort problem liksom skolmarknaden. För att komma dit vill måste vi få bukt med avarterna i svensk skola och ta tag i utbildningssystemet i grunden. Allt är inte frid och fröjd eftersom det finns barn och unga som inte får det stöd de behöver. Vi satsar genom likvärdighetsbidrag, samverkan för bästa skola och olika typer av kvalitetsstärkande åtgärder, och vi har sett till att vi har fler lärare anställda och så vidare. Men vi måste få bukt med skolsegregationen. Det är skolvalet och marknadsskolan som driver på och gör att vi sorterar elever utifrån socioekonomisk bakgrund. Detta är inte acceptabelt. Vad kommer att göra för att vi ska få till systemförändringar så att vi får en skola som är till för alla? Vill verkligen att skolan ska vara bra för alla, och är man då beredd att ta från dem som är överkompenserade och ge till de skolor och de barn som har tuffast förutsättningar? Jag påminner om att debatten handlar om om urvalet av elever till Pisaundersökningen. 21 (M) replik: Jag skulle snarare säga att det stora problemet för och är att man nu har haft på sig att hantera svensk skola. Vi har rätt många problem framför oss att lösa. Min och inriktning är att förbereda oss för vad vi skulle vilja göra efter en valvinst. I detta ligger, för att vara tydlig, att värna valfriheten – en självklar rätt för alla barn och föräldrar – för detta kan motverka en boendesegregation som finns i övrigt. Vi måste öka kontrollen av både fristående och kommunala skolor och, som jag sa förut, helt enkelt kunna stänga dåligt fungerande skolor på ett sätt som inte har gjorts tidigare. Vi måste jobba mycket mer med arbetsro och studiero i skolan, som är ett oroande problem. Vi måste även jobba mycket mer med lärarnas roll att lära och leda lektioner och kanske också titta över lärarutbildningen. Apropå frågan om resurser har man vanligen socioekonomiska faktorer. Man ska ha sådana faktorer och skillnader i beloppen – det är en självklarhet i konstruktionen av en skolpeng. Detta tror jag inte att någon ifrågasätter i sammanhanget. Det måste också till ett skifte i synen på kunskap. Vi måste återupprätta och ha ett helt annat fokus på kunskap, och då kommer vi in på ämnet för dagen: , kontroll och uppföljning. Där menar jag att det har varit fusk och att man måste lära sig av det. Det var det ena. Det andra handlar om synen på de nationella proven. Jag tycker att det är jättebra att ha detta, men det är ett fundamentalt misstag att inte ha central rättning av de digitala proven. Om man hade haft det hade man kunnat ha prov som på riktigt kunnat mäta mina kunskaper som barn. Man hade kunnat titta på det mellan klasser, mellan skolor och mellan kommuner och på riktigt få en kontroll av hur svensk skola ligger till, med en jämförbarhet över åren på ett sätt som inte finns . Detta är ganska tekniskt, men jag tycker att det är ett exempel på var det börjar för att kunna få en distinkt uppfattning om huruvida vi är på väg uppåt, som vi ska, eller om det är andra saker som vi behöver ta tag i. om urvalet av elever till Pisa-undersökningen 22 (SD): När man hör Socialdemokraterna i denna debatt får man nästan känslan av att det här är någon form av allmänpolitisk debatt. Det är klart – det är ju bra att prata om annat än vad detta egentligen ska handla om, nämligen det kära ämnet , denna följetong i vårt utskott, denna skandalomsusade internationella kunskapsmätning, som på många sätt utmärker bristerna i den socialdemokratiska politiken. är en internationell kunskapsstudie som ska mäta 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap, som vi har hört. Jag tror i och för sig inte att det är någon här som inte håller med om att det är en viktig studie, inte minst för oss när vi ska göra prioriteringar och se vilka satsningar som behövs och mäta kunskapsutvecklingen . Detta är viktigt. Om det ska fungera måste mätningen vara tillförlitlig i alla skeden.