prot · H90958 · 2022-01-25 00:00:00 — Därför är det bra att sanktioner finns med i detta. Jag hoppas också att EU gör sig redo för att använda sanktionsinstrumentet om det behövs. Just nu tycker jag inte att vi är i ett läge då man ska smälla till med sanktioner, men de kan behövas som ett tryck. Det är innan sanktioner införs som de kanske är som mest effektiva. Det är bra att man, som utrikesministern redogör för, har fryst EU:s bistånd och att man i det svenska bilaterala biståndet funderar på strategin och formerna kring det här. Det är bra att fokusera på kvinnors rättigheter. Är det någonstans som den feministiska utrikespolitiken verkligen kan göra stor nytta är det i konflikter och situationer som denna. Vi vet också att en hel del brott mot mänskliga rättigheter har skett. Det finns rapporter om massavrättningar och massgravar. Det här är brott som verkligen behöver utredas. Svårigheten är att ju det har gått sedan brottet utfördes desto svårare är det att utreda det. Därför behöver man snabbt komma på plats nu och göra det. är säkerhetssituationen inte tillräckligt bra för att man ska kunna göra det här överallt. Här gäller att det finns ett tryck från omvärlden för att brotten ska utredas och de ansvariga ställas till svars för att straffrihet inte ska råda. Grunderna till konflikten handlar mycket om det som har präglat politiska liv , det vill säga hur stark den federala staten ska vara och vilket självstyrande regioner och enskilda folkgrupper ska ha i . Hur exakt ska styras är inget som man löser över . Om man får hoppas något är det att en fredsprocess kan komma igång och att man då diskuterar de svåra frågorna om det etniska perspektivet som finns i de politiska linjerna i . Här behöver man som svensk ställa om i tanken om de olika skiljelinjerna och förstå att de har mer av etniska förtecken än partipolitiska, även om det i sammanhanget finns partier. Jag tror att det är viktigt att man hittar former där det finns möjligheter för självstyrande regioner att verka, men måste den federala staten finnas till hands och bidra till en positiv utveckling. Det är dock inte jag som ska avgöra framtid och exakt hur det här ska gå till, men det här är en väldigt viktig komponent för att få en långsiktig och hållbar situation i och på i stort. 62 Utrikesminister (S): Låt mig börja med att besvara två av de frågor som ställde om sanktionerna. Vi diskuterar detta väldigt mycket inom EU. Det finns en diskussion där man säger att nu när det håller på att gå lite bättre är det kanske inget incitament att fortsätta med sanktioner. Från svensk sida har vi sagt att det är väldigt viktigt att gå vidare eller åtminstone titta på förslag. Vår uppfattning är att bara hoten om sanktioner är en viktig signal till parterna, och därför tycker vi att man ska fortsätta att väldigt tydligt diskutera möjligheten att införa sanktioner. säger att det är viktigt med ansvarsutkrävande, vilket är helt rätt. Det sa jag även i mitt förra inlägg. Vi är den största givaren till den utredning som genomförs i Tigray av både FN och kommission för mänskliga rättigheter. Här behöver man flera olika utredningar för att kartlägga alla de brott som har begåtts, även de brott som har begåtts utanför Tigray. Här har och övriga EU-länder drivit igenom en resolution i att tillsätta en internationell oberoende kommission för att bland annat utreda och samla bevis som sedan kan användas för att utkräva ansvar. Vi kommer att följa kommissionens arbete och fortsätta att stödja ansträngningar för ansvarsutkrävande. Sedan vill jag också ta upp frågan om det humanitära läge som vi ser på flera håll. Det är i regionerna Amhara, Afar och Tigray. Här har man begränsat det humanitära tillträdet för parterna. Det är någonting av det absolut viktigaste. Det har jag själv tagit upp med utrikesministern. Det har varit väldigt problematiskt. Det är väldigt få leveranser som kommer fram. Det är en bråkdel av det som behövs. Det är mat men också bränsle. Bristen på bränsle men också bristen på kontanter gör nu att de humanitära aktörer som ska distribuera stödet har stora problem. Man tillåter att mediciner och medicinskt materiel transporteras på vissa ställen. Men det tillåts inte att transporteras till Tigrayregionen. Därför har vi med olika parter i olika omgångar, med EU, FN och andra, försökt att vädja om att om inte av annat skäl så av humanitärt skäl respektera den internationella humanitära rätten så att det blir obehindrat humanitärt tillträde och att man skyddar den civila och humanitära personalen. Bland annat har vi med en ganska bred grupp av regeringsföreträdare från det internationella samfundet skrivit flera brev till vice premiärministern i och utrikesministern och krävt att man får humanitärt tillträde och skyddar hjälparbetare. 63 (V): Jag är glad att utrikesministern lyfter fram FN:s roll, att FN nu har antagit en resolution och hur den rollen skulle kunna fördjupas ännu mer. Det är väldigt viktigt att FN tar den rollen att vara oberoende och granskande i vad som har skett det drygt när det gäller brott mot mänskliga rättigheter. Men det gäller också för att förbättra situationen på marken och stärka det humanitära tillträdet, som utrikesministern är inne på. För mig landar ändå slutsatsen i att man på ett eller annat vis kommer att behöva en ökad internationell närvaro. finns det många diplomater i utifrån att det har varit centrum för AU, att FN har ett stort högkvarter där och så vidare. Men man kanske behöver mer internationell närvaro på plats i hela utifrån hur situationen har sett ut under det drygt . Jag kommer i vart fall att fortsätta att brinna för och det som sker där. Jag är glad över att utrikesministern också gör det. Jag hoppas att pandemier, säkerhetsproblem och andra utmaningar som vi har inte stoppar utrikesministern från att resa ytterligare en gång utan att det blir möjligt att träffa företrädare på plats och visa och stora engagemang för men också i stort. Det gäller att man kan komma fram med de frågor som finns om hur svenskt bistånd ska utveckla sig och sådana delar. I det ska man också lyfta fram den feministiska utrikespolitiken och ta med perspektivet att dessa konflikter drabbar kvinnor och barn hårdare än vad de drabbar män. Det handlar om att man hittar sätt för att bedriva en tydlig feministisk utrikespolitik i den här delen. 64 Utrikesminister (S): Jag får tacka för att han tar upp den här debatten. Det är viktigt att vi diskuterar det i riksdag. Jag ska använda mitt sista inlägg till att ta upp frågan om de etniska spänningarna som finns i . Förutom mellan regeringen och de tigreanska styrkorna finns det spänningar mellan andra etniska grupper bland annat i Amhara, Oromia och Benishangul-Gumuz samt mellan regionerna Afar och Somali. Hatretoriken är utbredd. Etniska trakasserier ökar. Regeringens massarresteringar av tigreaner och andra har fördjupat de etniska klyftorna. har i för mänskliga rättigheter bilateralt, men också tillsammans med övriga nordiska länder och EU, lyft fram den oroande utvecklingen. Det finns ett stort behov av en inkluderande och trovärdig nationell dialog för att tala om landets utmaningar och hitta vägar framåt för en sådan fred vi vill ha som är hållbar. och övriga EU har erbjudit stöd till en sådan process. Vissa positiva steg har tagits. släppte regeringen flera politiska fångar, inklusive prominenta TPLF-medlemmar och ledare för oppositionspartierna och Balderas. Regeringen har också släppt ett ökat antal tigreaner och andra som har arresterats under undantagstillståndet. Parlamentet har också beslutat att en kommission för nationell dialog nu ska etableras. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:181 om bristande rättsstat och kränkningar av mänskliga rättigheter 65 Utrikesminister (S): har frågat mig vad jag anser om den uppkomna situationen och hur jag och den avser att agera för att fortsatt kritisera utvecklingen i . Han har också frågat vilka åtgärder jag anser att ska vidta, bilateralt och multilateralt, för att stödja människorättsaktivister och den politiska oppositionen i . Vidare har Svenneling frågat hur jag och den avser att agera inom EU angående förhandlingarna med om EU-medlemskap samt om jag anser att det är rimligt att EU betalar för att uppehålla över 4 miljoner flyktingar i flyktingläger i stället för att ta ett gemensamt ansvar, och om jag tänker ta några initiativ med anledning av detta. Jag har besvarat interpellation 2021/22:124 av Amineh Kakabaveh. Stora delar av det svaret är också relevanta för interpellationsfrågor. Regeringen ser med stort allvar på utvecklingen i avseende bristande respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Situationen präglas av det undantagstillstånd som infördes efter kuppförsöket 2016 och påföljande lagändringar, vilka har försvagat viktiga demokratiska kontrollmekanismer och stärkt presidentämbetet ytterligare. Inte minst rättsväsendets oberoende och rättssäkerheten har undergrävts. domar verkställs inte på ett konsekvent sätt. Korruptionen fortsätter att vara ett utbrett problem. Lagar mot terrorism och brott mot staten används för att tysta oliktänkande och regimkritiker. Den negativa utvecklingen fortsätter avseende yttrande-, press- och informationsfrihet. Utrymmet för det civila samhället i krymper. Skyddet av fackliga rättigheter är bristfälligt. Konfrontationer mellan regeringsstyrkor och den terrorlistade organisationen , , bidrar till en särskilt svår MR-situation i sydöstra . Vi behöver tydligt markera när utvecklingen går åt fel håll. Folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, måste respekteras. Regeringen anser att EU:s svar på den negativa utvecklingen på MR-området bör rymma en möjlighet till olika åtgärder, inklusive sanktioner. Regeringen lägger stor vikt vid efterlevnaden av domar och deltar aktivt i arbetet med att bevaka verkställigheten av domarna inom ramen för . uppmanas att vidta åtgärder för att säkra ett frigivande av bland annat , Selahattin Demirtaş och Figen Yüksekdağ. antagna strategi för reformstöd har som övergripande mål att stärka respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer och stärka förutsättningarna för ett jämställt samhälle. Vi anser att dialog och engagemang förblir det bästa sättet att bevaka dessa frågor – och för att vända den negativa utvecklingen i . I våra kontakter med kommer regeringen att fortsätta att understryka vikten av reformer som stärker demokratin och alla människors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Angående EU-närmande pågår inga formella anslutningsförhandlingar. EU-närmandet har avstannat helt med anledning av utvecklingen i . står bakom detta beslut. Även om utvecklingen går åt fel håll förblir ett bevarat EU-perspektiv det kanske starkaste reforminstrumentet som EU förfogar över. Företrädare för oppositionen och civilsamhället i framhåller vikten av ett bibehållet EU-perspektiv som incitament för nödvändiga reformer. Dialogen om demokrati, rättsstatens principer och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter förblir en integrerad del av förbindelserna mellan och . Regeringen stöder fullt ut ett fortsatt stöd till flyktingar i – världens största flyktingmottagarland – liksom till den övriga regionen. Behoven hos de cirka 4 miljoner flyktingar som finns i , varav merparten lever i lokala turkiska samhällen, kvarstår och har ökat med anledning av pandemin. Stödet går till flyktingarna: till kvinnor, män och barn som behöver humanitärt stöd, hälso- och sjukvård, utbildning och försörjningsmöjligheter. EU:s samarbete med på migrationsområdet är av stor betydelse. Det är viktigt att samarbetet med och andra länder utgår från respekt för internationell rätt, inklusive mänskliga rättigheter. 66 (V): Under Erdoğans styre har utvecklingen i tagit tydliga steg i helt fel riktning. Sedan det misslyckade kuppförsöket har inskränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter ökat ytterligare. Massarresteringar och begränsningar av yttrandefriheten har varit återkommande. har lämnat Istanbulkonventionen om förbud mot våld mot kvinnor – ett tydligt tecken på att har tagit flera steg tillbaka när det gäller jämställdhet. Erdoğan har också uttalat en alltmer reaktionär syn när det gäller kvinnors rättigheter som alltmer går ut på att kvinnor ska stanna hemma och föda så många barn som möjligt. Den politiska oppositionen har satts under hårt förtryck. Det gäller särskilt det prokurdiska oppositionspartiet , som attackeras . HDP är det tredje största partiet i , och man gör nu försök att förbjuda det att existera som politiskt parti i en rättsprocess initierad av statsåklagaren – helt emot demokratiska principer. Därtill har gripandena av demokratiska företrädare för varit många. Två parlamentariker från HDP har fått sina platser i parlamentet upphävda och sin immunitet upphävd. En av dem, , dömdes senare till fängelse. I en annan rättsprocess, kallad Kobane case, står 108 personer åtalade för att ha uppmanat människor att demonstrera mot inblandning i IS anfall mot staden 2014. Där väntas dom . Även i sin utrikespolitik har varit väldigt aktivt i att skapa och blanda sig i olika konflikter. presenterades rapporter om att kemiska vapen skulle ha använts i norra av den turkiska militären. Det är rapporter som behöver bekräftas av internationella organ som OPCW. EU har inte vågat agera av rädsla för att Erdoğan ska säga upp avtalet om flyktingar och att de sedan ska ta sig från till . fick en viktig skärpning av Turkietpolitik, när samtliga partier i på och Liberalernas förslag röstade igenom ett stopp av vapenexporten till . Beslutet ledde till att två beslutade affärer stoppades och att ett okänt antal påbörjade processer fick avslutas. blev mycket irriterat över nya hållning, och beslutet ledde sannolikt till att skärpte sin retorik även när det gällde brott mot mänskliga rättigheter. ansökte om medlemskap i och är således den stat som har väntat längst på medlemskap. blev kandidatland 1999, men medlemskapsförhandlingarna började inte . var tidigt drivande för att skulle få förhandla men har gått till att vara en av de mest högljudda kritikerna inom EU av utvecklingen i landet. får dock fortfarande stöd genom EU-pengar. Genom förmedlemskapsstöd har EU tidigare anslagit . är det inte möjligt att veta hur mycket pengar kommer att få, för då är regelverket så förändrat. Utöver detta får pengar för flyktingavtalet – . Europeiska investeringsbanken har omfattande investeringar i landet . har länge kritiserat utvecklingen i och uppmanat och EU att agera kraftfullare. EU har inte vågat agera mot just av den här rädslan som jag har varit inne på. Vi menar att regeringen bör verka för att EU avbryter flyktingavtalet med och agerar för att våld och repression mot oppositionella upphör samt att alla som fängslats på politisk grund friges. är det uppenbart att inte uppfyller kriterierna för ett EU-medlemskap, och därför måste förhandlingarna frysas och alla förmåner som finns kopplade till detta tas bort och dras in. Det hoppas jag att utrikesministern driver. 67 Utrikesminister (S): Vi hade en interpellationsdebatt om de mänskliga rättigheterna i här i kammaren. Vi fortsätter att bevaka den negativa utvecklingen i när det gäller respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Det sker genom en rad direktkontakter med både turkiska företrädare, civilsamhället, MR-försvarare och så vidare. Det sker i förhållande till de åtaganden som har som medlem i , och så vidare. De konkreta frågor som tar upp i sin interpellation handlar delvis om EU och medlemskapsstödet. Det stämmer att får ett förmedlemskapsstöd, och det har bidragit till reformer i landet. Men mot bakgrund av den negativa utvecklingen i har EU bestämt att storleken på stödet ska minska, och man har riktat in det alltmer på områden som demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstat. Det är områden där vi har gemensamma intressen, till exempel migration, gränshantering, klimat och miljö. Vi har gett stöd till nedskärningarna, men vi verkar också för att stödet till demokratiska krafter, MR-försvarare och så vidare ska värnas när man har gjort de här neddragningarna. När kommissionen 2021 föreslog en nivå på stödet som var högre jämfört med avstod från att stödja rådets beslut att godkänna finansieringsbeslutet. När det gäller flyktingstödet har regeringen inte samma uppfattning som , utan vi stöder tvärtom fullt ut ett fortsatt stöd till flyktingar i över regionen. Jag har upprepat här i kammaren att jag har talat gång på gång med UNHCR:s chef, som bekräftar att är ett av de bästa ställena i världen när det gäller att ta hand om flyktingar på ett bra sätt. Det är en central del av det gemensamma migrationsuttalande som togs 2016. EU – är ju en del av EU – har lagt fram ett paket om fortsatt finansiellt stöd till syriska flyktingar i men också i , och andra delar. Det är viktigt att vi har ett samarbete med här, framför allt för flyktingarnas skull men också för att det tjänar oss. Vi har inte möjlighet att ta emot alla dessa flyktingar från . Där gör , i denna del, ett bra arbete. 68 (V): Det finns många trådar man vill dra i här, så jag får se vilka det blir i mitt inlägg. Vi börjar med agerande när det gäller , människorättsaktivisten och filantropen, som man tillsammans med ett antal andra länder reagerade väldigt kraftfullt kring . Det höll på att bli så att ambassadör blev utvisad, men sedan drogs detta tillbaka. Jag vill bara säga att jag tycker att utrikesministern och ambassadören reagerade på ett väldigt bra sätt. Ni har mitt fulla stöd i detta. Det här är ett typexempel på de attacker som sker mot aktivister och på det krympande demokratiska utrymmet. Jag tror att vi även kommer att se händelser med rättegångar, risk för upplösning av HDP och sådana saker. Det är därför väldigt viktigt att agerar resolut vid de händelser som kommer att ske. En sak som har hänt relativt är att man har terrorlistat personer från sida i väldigt stor omfattning – över 500 personer. Det inkluderar även svenska medborgare, som nu försöker torgföra som terrorister runt om i världen. Jag undrar hur utrikesministern ser på att svenskar terrorstämplas. Och vad kan göra för att stödja dessa personer så att de kan få upprättelse? Vi kan gå vidare på terrorspåret. Det är detta som är essensen av Erdoğans politik: Så fort han har en motståndare är det en terrorist. Det har till och med gått så långt att turkiska företrädare anklagar vänsterpartister för att vara engaged with terrorists. En grund som hämtar sitt stoff ur är att EU har terrorstämplat PKK. PKK är absolut en militär organisation som definitivt kan ha begått brott mot mänskliga rättigheter och sådana saker. Men har hittat EU:s ömma punkt genom att kunna hänvisa till att PKK finns listat som terrororganisation, och det är ett hinder för en positiv utveckling, ett annat och en fredligare utveckling. Vi tar de kemiska vapnen också. misstänks ha använt sig av kemiska vapen. Här behöver omvärlden tydligare utreda de eventuella brotten så att det blir klarhet. Jag undrar vad regeringen gör för att få till de processerna. Jag tycker att det händer alldeles för lite på den fronten från de här organisationernas sida. Tillbaka till flyktingarna. Jag är väl medveten om regeringens position och har stor förståelse för varför man har landat i den. Problemet med den positionen är att den är kortsiktig, ohållbar och i förlängningen därmed inhuman gentemot de flyktingar som befinner sig i . Det är klart att både jag och utrikesministern helst av allt skulle vilja se en annan utveckling i – att det skulle bli fred och ett slut på det enormt långa kriget i , som pågår år . Men det ser inte ut att bli det, och flyktingarna sitter fast i i flyktinglägren. Det är jättebra att UNHCR tycker att det är bra, men det är fortfarande inte långsiktigt. Här måste man hitta vägar, men det är det inte klarar av. Vi har haft en kris, och högerpopulistiska ledare har kommit till makten runt om i . De klarar inte av att få till stånd en långsiktig, humanitär lösning för dessa människor, som faktiskt måste få förutsättningar att veta hur deras liv kommer att se ut längre fram. EU:s flyktingavtal är ett hinder för den typen av långsiktiga lösningar. Därför hoppas jag att regeringen funderar på sin politik och tillsammans med EU ser över hur detta kan bli mer långsiktigt hållbart. 69 Utrikesminister (S): Jag kommer nog inte att kunna kommentera alla olika trådar som tog upp, men jag börjar med det sista först: flyktingarna och att det inte är hållbart. Nej, det är inte hållbart för att kriget i håller på. Flyktingarna från är antingen i eller så har de kommit till oss. har vi kommit överens med om att vi ser till att betala för att de ska få ett värdigt ställe att vara på. De får utbildning och hälsovård, och de integreras i civilsamhället. Det kommer inte att bli något slut på detta förrän slutar. Bland annat av det skälet hade vi , som är FN:s sändebud, hos oss i går, när EU:s utrikesministrar träffades och talade om bland annat vägar framåt för att få slut på . Det är detta som är problemet, inte att vi har överenskommelsen med . Sedan gäller det de mänskliga rättigheterna och terrorstämplingarna. har precis som jag besökt . Det är också många i som har mycket kontakter, djupa kunskaper och mycket information. Det finns ett brett intresse för vad som händer. Självklart är terrorstämplingar av svenska medborgare problematiska, och vi har också protesterat mot dessa. Men när det gäller PKK:s terrorstämpling står helt bakom den och har inga planer på att ändra vår position. Vi har tillsammans med EU en fortsatt dialog med om detta och tar upp dessa frågor . Jag besökte också som OSSE-ordförande och kommer att fortsätta att göra det för att försöka få förändringar till stånd. Det är väldigt grova brott som begås mot oppositionspolitiker, till exempel från våra systerpartier. Vi har båda HDP som systerparti; flera andra partier i har också det. Vi har CHP. Glädjande nog ökar båda dessa partier nu i opinionen. Det är alltså inte kört för möjligheterna, även om repressionen är hård mot dessa oppositionspolitiker och MR-försvarare. De behöver allt stöd de kan få. Detta är, tycker jag, nästan det viktigaste skälet till att man ska ha kvar ett medlemskapsperspektiv, för det är nästan det enda som är kvar som ändå sätter press på regeringen i . Ett problem är också att inte har implementerat utslag i flera fall. Vi har talat om enskilda fall, men det är, skulle jag vilja påminna om, hundratals och ännu fler som sitter fängslade på grunder som inte är acceptabla och som borde friges. 70 (V): Jag tycker att detta har varit en klargörande debatt. Det är tydligt var utrikesministern och jag är överens, men det finns också tydliga punkter där vi inte är överens. Jag tycker att det är bra att vi återkommande har den här typen av debatter om och att det är många i riksdag som är engagerade i frågan. Det är nämligen så vi skapar tryck och press gentemot . Jag tycker att grundproblemet är att EU har satt sig i en alldeles för svår sits när det gäller att kritisera så att det faktiskt blir verklig förändring. är en sådan del. Terrorlistningen är ett annat problem. Och så finns en problematik med att EU aldrig vågar ta steget fullt ut. Jag vet att utrikesministern har rest ned till och argumenterat för en hårdare EU-linje, som hon sedan inte har fått stöd för. Det har bland annat handlat om ett vapenembargo. En annan sak som borde vara på EU:s agenda och diskuteras mer är sanktioner mot , just som ett redskap för att sätta press. är det två turkiska medborgare som omfattas av sanktioner; det är de som har hållit på med oljeborrningar utanför . Men ingen omfattas av sanktioner för brott mot mänskliga rättigheter, trots att vi vet att de är så omfattande och har varit så många . Här behöver EU ändra strategi och hitta en tydligare väg framåt för att sätta press på .