prot · H90967 · 2022-02-16 00:00:00 — Det är i strid med den europeiska säkerhetsordningen i sig, och det borde i grunden leda till sanktionskrav från . Kommer det sådana sanktionskrav, och kommer vi då också att vara beredda att stödja med militär försvarsmateriel? 11 Utrikesminister (S) replik: Jag tackar för frågorna. När det gäller den säkerhetspolitiska linjen och även har vi sagt att den militära alliansfriheten ligger fast. Den tjänar oss väl, men den ska kombineras med ett starkt försvar och med säkerhet som ska byggas tillsammans med andra, med det trettiotal olika samarbeten och tjugotal konkreta avtal som vi har. Det ligger fast från regeringens sida. När det gäller frågan om försvarsmateriel till handlar det, som jag upprepat, om många frågor. Det handlar om vad vi själva behöver för att bygga upp vårt eget försvar just . Det handlar inte om att leta i ladorna för att se om vi hittar någon utgången materiel som vi kan skicka till , vilket tyvärr har hänt vid olika tillfällen. Det vi kan göra bäst är att stärka motståndskraft. Det gör vi på allra bästa sätt genom att fortsätta med biståndet, som är det näst största av alla med en kvarts miljard , och genom att bygga upp motståndskraftiga utbildningar. Vi ger nu stöd för att stå emot cyberattacker och hybridattacker och för att stärka reformer och ekonomi, vilket också är vad efterfrågar. Jag vill också säga att till skillnad från länder som , , och så vidare stannar kvar i den mission som övervakar kontaktlinjen trots att det nu är ett väldigt allvarligt läge och farligt för övervakarna. har vi också haft ett möte för att se hur vi kan öka möjligheterna att bidra till den här missionen. Det är minst lika viktigt. 12 (C) replik: Jag hör utrikesministern säga att linjen ligger fast. Men, fru talman, jag läste ur regeringsdeklaration. Det var en socialdemokratisk regering som gjorde upp då. skrev i sin utrikesdeklaration att det handlade om en uppgörelse med , och . Det var den som refererades till i det jag läste upp. Det nya som kom , vilken överenskommelse fanns bakom det? Fanns det en bred överenskommelse? Fanns det en diskussion eller dialog, eller var det en ny formulering? Det måste utrikesministern svara på. 13 Utrikesminister (S) replik: Nej, vi anser inte att det är en ny linje. Däremot kan man formulera den militära alliansfriheten som att den ligger fast, att den har tjänat oss väl, att vi har haft den . Det betyder inte att vi ändrar den militära alliansfriheten. Den ligger fast, kopplad till ett starkt försvar och samarbeten med andra. Jag ser inte att vi har gjort någon förändring av den linjen. 14 (V) replik: En av de saker som utrikesministern inte nämnde var att situationen för demokratin och oppositionen i har försämrats i rad under president styre. Just nu pågår rättegångar mot 108 ledande företrädare för oppositionspartiet . har den turkiske riksåklagaren inlett en process för att upplösa partiet. Dessutom sitter tusentals partimedlemmar i fängelse för sitt politiska engagemang. Omvärldens kritik – rättmätig sådan – mot rättegången mot filantropen och aktivisten fick nästan Erdoğan att utvisa och andra länders ambassadörer. Dessutom har ett antal svenskar terrorlistats av , helt i strid med internationella konventioner. Så sent som utförde den turkiska militären luftangrepp mot kurdiska delar av norra och . Bomber föll över civila och flyktingläger i ett redan krigsdrabbat område där kurdiska grupper bekämpat terrorgruppen . Det här sker i ett läge då de sociala klyftorna ökar allt snabbare därför att Erdoğan kört den turkiska ekonomin i botten för att gynna en rik och mäktig elit på vanliga turkars bekostnad. är ett ansökarland till EU, även om förhandlingarna går mycket, mycket trögt. Men genom såväl förmedlemskapsstödet som det skamliga flyktingavtalet mellan och får både politiska fördelar och miljarder i pengar av EU. anser att Erdoğans regims agerande måste få tydligare konsekvenser än . Därför skärper vi i vår hållning från att medlemskapsförhandlingarna med ska frysas till att de ska avbrytas, om antingen upplöser HDP eller dömer andra ledande företrädare i massrättegångar. Vi är beredda att tillsammans med andra partier agera i för att skärpa den svenska politiken. Vad anser regeringen? Kan fortfarande räknas som en demokrati? Fördömer utrikesministern bombningar i och ? 15 Utrikesminister (S) replik: Tack, , för frågan! Detta är en fråga som vi har diskuterat i vid ett flertal tillfällen. Vi har en gemensam syn på den negativa utvecklingen i när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Särskilt allvarlig är situationen för prokurdiska HDP och andra oppositionspolitiker, även från CHP, fackliga företrädare och kvinnliga aktivister samt när det gäller förtryck mot religiösa minoriteter. Vi tycker däremot inte att man helt ska avbryta förhandlingarna om EU-medlemskap. De är frysta nu; det pågår inga som helst förhandlingar med . Det konstateras också i de senaste rådsslutsatserna att förhandling om EU-medlemskap inte är aktuellt . Detta står också regeringen bakom. Det är också, tycker jag, intressant att se hur opinionen förändrats i . Våra systerpartier går kraftigt framåt, och de vädjar till oss att inte helt avbryta och avsluta möjligheterna för att komma med. Det skulle vara ironiskt om det skedde just . När det gäller flyktingöverenskommelsen står vi helt bakom den. Jag har också sagt att de 4 miljoner flyktingar som finns i behandlas väl av . Jag har själv pratat med UNHCR:s chef. De behandlas bättre än på många andra ställen i världen. Det är dessutom ett gemensamt intresse. Vi kan inte kräva att tar hand om dem och sedan inte betala. 16 (V) replik: har drivit på för att skärpa Turkietpolitik. På vårt och Liberalernas initiativ stoppade vi vapenexporten i enighet här i , strax efter att tillträtt. Regeringen agerar ofta rätt och riktigt mot Erdoğans regim, men det finns ett för stort mått av EU-anpassning, som i praktiken innebär en försvagning av vår svenska ståndpunkt. Utrikesministern pratar om att förhandlingarna är frysta. Men pengarna från EU tickar in på konto . Ett eventuellt upplösande av oppositionspartiet eller att hela partiledningen döms i massrättegångar innebär ett nytt läge. I ett nytt läge, med en allvarlig inskränkning i den krympande demokratin, måste agera. Jag tycker därför att det är dags att skärpa hållning än mer för att tydligt sätta press på Erdoğan att inte fullständigt stänga ned demokratin. Det är detta jag tror kan hända när oppositionen nu går fram. Därför undrar jag när regeringen avser att skärpa sin Turkietpolitik. 17 Utrikesminister (S) replik: Vår Turkietpolitik är väldigt kraftfull när det gäller våra fördömanden av militära attacker, brott mot mänskliga rättigheter och till exempel fall. När det gäller flyktingavtalet vill jag bara säga, så att det inte uppstår missförstånd, att pengarna från EU inte går till utan till kostnader för hälsovård, utbildning och arbete för de 4 miljoner flyktingar som finns där, som annars skulle ha kommit till EU. Det är rimligt att vi betalar för dem, för de kan inte åka tillbaka till krigets . Det är huvudsakligen syriska flyktingar som är där. Det finns mycket att säga när det gäller politiken mot . Det viktiga är att vi står upp för mänskliga rättigheter, demokrati och journalister och människorättsförsvarares rätt att fortsatt verka i . 18 (KD) replik: Den ryska aggressionen i vårt närområde ställer viktiga frågor om regeringens säkerhetspolitiska linje på sin spets. har det från uttalats att och betraktas som en del av det som kallas rysk intressesfär. Vad detta kan innebära framgår med skrämmande tydlighet av den intervju med Stockholmsambassadör som nämnde. Enligt ambassadören kan inte bli medlem av Nato eftersom kräver stopp för nya medlemsländer i den västliga försvarsalliansen. Detta är i sak befängt och i form omdömeslöst. Accepterar inte ambassadören att förhållande till Nato avgörs av borde han packa sina väskor och återvända till . En enskild ambassadör som inte begriper vad nationell självständighet och suveränitet innebär går det självklart att bortse från. I detta fall vore det oklokt. Den bisarra uppfattning som han ger uttryck för delas nämligen av och hans närmaste. Skamlöst hävdar de att är en del av rysk intressesfär. Jag vill fråga: Hur ser på detta? Vad säger det om regeringens säkerhetspolitiska linje att utrymme ens finns för sådana här ryska villfarelser? 19 Utrikesminister (S) replik: Tack, , för frågan! Självklart bestämmer självt sin säkerhetspolitiska linje, vilket den ryska ambassadören är fullt medveten om. Det finns ingen annan uppfattning hos regeringen. Sedan talar vi naturligtvis ständigt med de olika ambassadörerna, även med dem som uttrycker åsikter som inte alls är korrekta i förhållande till fakta, och delger dem vad som gäller. I bestämmer vi själva vår utrikespolitiska linje, och det har inga ambassadörer någon anledning att ifrågasätta. 20 (KD) replik: Om den säkerhetspolitiska linjen är så tydlig och klar som utrikesministern säger, hur kan då räkna in i en rysk intressesfär? räknas dit, men inte och inte – de är nämligen medlemmar av Nato. Att utrymme finns för att inordna i intressesfären spär på osäkerheten kring regeringens säkerhetspolitiska linje, en linje som inte ens har stöd här i . Genom en Nato-option vill en klar majoritet förtydliga den svenska linjen. Regeringen har valt att nonchalera detta, vilket är direkt oansvarigt – särskilt, , när vi befinner oss i den allvarligaste säkerhetspolitiska krisen . 21 Utrikesminister (S) replik: Direkt oansvarigt skulle det vara att just nu ändra vår säkerhetspolitiska linje. Precis som värnar vi stabiliteten. Vi värnar förutsägbarheten, och vi värnar om att alla ska veta vad vi säger och vad vi gör. Detta är vi eniga med om. Som ni vet har vi ett mycket nära samarbete med . De har haft sin så kallade Nato-option och avser att ha kvar den. Vi har kvar vårt sätt att uttrycka oss. Det handlar om stabilitet, förutsägbarhet och möjlighet för alla att veta vilken linje , och för den delen , har. Det är en ansvarsfull säkerhetspolitisk linje. 22 (L) replik: Tack, utrikesministern, för utrikesdeklarationen! Jag har egentligen två frågor. Den första frågan handlar om stödet till . Från Liberalernas sida menar vi att sak också är vår sak. Det som sker i , hoten mot och den ryska aggressionen är en aggression mot alla länder som omfattas av den europeiska säkerhetsordningen. Det innebär att ett hot mot också är ett hot mot . Som vi tolkar lagstiftningen borde det vara möjligt att exportera också vapen till . Det vore en bra idé, om vill ha detta, helt enkelt därför att sak är vår. Det ligger i linje med den svenska utrikespolitiken att försvara och skydda den europeiska säkerhetsordningen. Min första fråga är alltså om utrikesministern är beredd att pröva detta. Vi har hört att det enligt utrikesministern finns osäkerhet om detta skulle gå, om skulle begära den typen av materiel. Men frågan är alltså om ministern är beredd att pröva detta. Min andra fråga handlar om och . nämndes inte alls i utrikesdeklarationen. nämndes med en rad, vilket är mycket lite med tanke på att det är världens farligaste diktatur i den meningen att man både begår folkrättsbrott och agiterar mot hela världen. En sak som gör är att man regelbundet flyger stridsflyg in i . Regelbundet utför provokationer mot på detta sätt. Min fråga är om regeringen fördömer de provokationer som begår mot i form av dessa flygningar. 23 Utrikesminister (S) replik: Tack, , för frågorna! När det gäller förfrågningar om eventuellt svenskt stöd i form av militär materiel behöver vi bland annat se på det strikta exportkontrollregelverk som vi har. Detta reglerar svensk vapenexport. Det är väl bekant för . Det har ett brett politiskt stöd och är välförankrat i . Uppgiften att pröva enskilda exportfrågor ligger på tillståndsmyndigheten . har inte exporterat någon krigsmateriel till i modern tid. Jag konstaterar att det är strikta regler, men det betyder inte att jag på något sätt fastslår att det föreligger ett absolut exportförbud i fallet . Men tillämpar inte ett system där man på förhand kan godkänna eller inte godkänna mottagarländer. Under förutsättning att det inte finns ett förbud mot export, till exempel i form av ett internationellt vapenembargo, ska varje export prövas genom en helhetsbedömning, som görs av ISP. Det är detta som gäller för vapenexport. Sedan vill jag också säga att Försvarsmakten naturligtvis också har synpunkter på detta eftersom vi just nu håller på att upprusta vårt eget försvar. Därför tycker jag ändå att det bästa för oss är att fortsätta med vårt exceptionellt höga stöd till . Bland annat har vi stöd till försvaret genom utbildningar. Vi deltar i Operation Unifier, i SMM och på andra sätt för att stärka försvarssektorn, liksom genom att ge motståndskraftssupport. Det är det bästa för oss, snarare än att ge oss in på detta . Så ser vi på saken. hann jag inte med frågan om . Den får jag ta i nästa replik. 24 (L) replik: Tack, utrikesministern, för svaret! Jag vill förtydliga: Liberalerna tycker såklart att alla satsningar vi gör som stärker försvaret är positiva, men vi tycker också att försvaret av i grunden innebär ett försvar av , eftersom det handlar om att försvara den europeiska säkerhetsordningen. Därför menar vi att det borde vara möjligt att exportera vapen till . Jag förstår de tekniska invändningar som utrikesministern har, men det vore ändå positivt med ett uttalande som stöder detta. Sedan kommer jag till frågan om . Som jag försökte säga tidigare gör regelbundet flygningar mot . Man agerar mycket aggressivt och provokativt och försöker inskränka rätt att bestämma sin egen politik och över sitt eget territorium. Jag undrar om regeringen fördömer aggressioner mot . 25 Utrikesminister (S) replik: Det är verkligen beklagligt att försöker begränsa rörelseutrymme. Vår utgångspunkt är för regeringens del att vi ska verka för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt för när det gäller både och EU:s intressen. Vi verkar för att ska kunna delta i internationella organisationer och så vidare. Men liksom övriga EU-länder stöder den så kallade ett-Kina-politiken. Vi ser alltså ingen möjlighet att erkänna som stat. 26 (MP) replik: kommer mycket av debatten såklart att handla om det allvarliga säkerhetspolitiska läget. Det är förstås något som jag också kommer att beröra i mitt anförande. Men jag tänkte passa på att ställa en annan fråga till utrikesministern. Det är en fråga som jag också ställde skriftligt till ministern . Det handlar om den plötsliga terrorklassningen av sex palestinska civilsamhällesorganisationer, vilken har kritiserats av FN, , Human Rights Watch och så vidare. Ministern har i tidigare svar sagt att regeringen kommer att följa upp vilken information som låg till grund för detta. Hon har också konstaterat att inte fick någon förhandsinformation om beslutet. Jag undrar helt enkelt därför vilken typ av uppföljning av detta som har skett och hur regeringen följer detta. Kanske kan ministern också säga något mer om det snabbt krympande utrymmet för palestinska civilsamhällesorganisationer i . 27 Utrikesminister (S) replik: Tack, , för frågan! När det gäller de sex terrorklassade organisationerna, varav och många EU-länder samarbetar med två, har vi begärt information från om vad som ligger till grund för detta. Vi har inte fått något svar på det. Det innebär att vi fortsätter att samarbeta med dessa organisationer. Det är samma linje som övriga EU-länder har. Om det ska vara terrorklassning måste vi få veta vad som ligger till grund för det. Vi kan inte bara lita på vad man säger om vi inte får se några bevis. som vi alltid är väldigt noga med att understryka rätt till säkerhet är vi lika noga med att understryka rätten för palestinierna att arbeta i civilsamhällesorganisationer, att ha rörelsefrihet och att motsätta sig den bosättningspolitik som förs. Inte minst det som just nu händer i Sheikh i östra är oacceptabelt. Där skulle människor tvingas att gå från hus och hem. Jag vet också att i den israeliska regeringen har till exempel utrikesministerns parti gått ut och kraftigt fördömt det bosättarvåld som sker. Den linjen, att hålla på folkrätten i alla lägen, fortsätter vi. 28 (MP) replik: Jag tackar utrikesministern för svaret. Det är oroande att höra att det inte har kommit någon förklaring från . Men det är viktigt att veta att den linje som och andra har är att fortsätta samarbetet med dessa organisationer. Det finns stora risker om organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter i och får en allt svårare situation. Precis som utrikesministern säger är en av flera saker som har varit oroande förslag om fler illegala bosättningar med ytterligare vräkningar som konsekvens och att och rör sig längre från en tvåstatslösning. Kan utrikesministern säga något mer om hur regeringen arbetar för att motverka detta agerande från ? 29 Utrikesminister (S) replik: Målet för vårt arbete är givetvis att få en tvåstatslösning som bygger på folkrättslig grund. Sedan den nya regeringen tillträtt har det skett högnivåbesök mellan ministrar i den israeliska regeringen och ministrar i det palestinska styret. Det vi kan göra är att se om det finns sätt som vi kan fortsätta att stödja en tvåstatslösning. Jag hoppas att vi genom de nya relationerna med ska kunna bidra på bästa sätt. Men vi fortsätter givetvis att vara emot bosättningspolitiken och så vidare. Det förändras inte bara för att vi har fått en ny och god relation till , vilket är positivt. 30 HANS (M): Dagens debatt är givet läget säkerhetspolitiskt tung. Men låt oss aldrig glömma att det alltid handlar om människor, om individer. tittar jag på min klocka och väntar i . är en plågsamt lång tystnad här i . Men i 647 miljoner sekunder, 20 ½ år, har suttit fängslad i . Den svenske förläggaren har bestulits på sin frihet. Addera till dessa i , Memorialhistorikern och dem som protesterar och kräver demokrati och anständighet i och . Vad är mot , veckor och år? var när han mördades i . Modiga män och kvinnor. Det är mörka tider med det förfuskade valet i , annekteringen av och den massiva ryska truppsammandragningen runt . Det har varit nästan av plakatpolitik. när verkligheten åter gör sig påmind krävs handling och samling, och samling fås om genuin handling visas. Vi ser ett som flyttar fram sina positioner och ställer ultimatum. Det är annektering, tal om återerövring, krav på , buffertzoner och intressesfärer samt hot om att länder inte ska få göra egna säkerhetspolitiska vägval, såsom medlemskap i . Det är ett totalt uppbrott från den europeiska freds- och säkerhetsordningen. , för ganska många sekunder sedan, sa jag i den utrikespolitiska debatten att genom sitt agerande i närområdet utgör en förstörare, att Nord Stream 2 utgör en säkerhetsrisk och att sanktioner mot projektet skulle vara en del av arsenal. Projektet 2 måste således finnas med i det sanktionspaket EU nu förbereder mot . Men allt handlar inte om . Vi ser också ett som utmanar. Skymningen som lagt sig över , uigurerna i Xinjiang och hotet mot . Koordinering sker mellan och . Kan väst finnas på plats i såväl som och ? I genomför övningar tillsammans med och med revolutionsgardet som deltagare. president vill fördjupa det ekonomiska samarbetet med och . söker nya marknader för att kringgå sanktionerna och fortsätta destabilisera läget i . Den globala säkerhetspolitikens frontlinjer går vid och vid i närheten av men också vid det som hatar och hotar. I fjolårets debatt sa utrikesministern: ”Med vår tydliga säkerhetspolitiska linje, vårt solidariska bistånd, våra klimat- och miljöinvesteringar, vår feministiska utrikespolitik och en stark handelspolitik tryggar vi inte bara vårt eget land utan bidrar till fred, säkerhet och utveckling och demokrati globalt.” Tycker utrikesministern att den förda politiken gjort världen säkrare? Är en säkrare plats än 2014 – eller ens 2021 då OSSE-ordförandeskapet axlades? Tyvärr vacklar regeringens linje mest när den behövs som bäst. I våra grannländer och har socialdemokrater varit drivande för Natomedlemskap. Låt utgöra ett exempel. Där sker nu en omläggning av utrikespolitiken givet det försämrade läget. Vad behöver är en realistisk säkerhetspolitik. Det är vårt erbjudande från vid ett regeringsskifte: En politik som inte sätter ett parti i centrum utan som sätter intressen i centrum. När en bred riksdagsmajoritet ställde sig bakom tanken på att uttala en svensk Nato-option sa Socialdemokraterna nej. Regeringen har den konstitutionella möjligheten att ducka, men med vilken legitimitet med bara 100 mandat? Till svenska folket och alla utländska beskickningar som lyssnar: Där regeringen ser en stängd dörr förklarar vi andra att nyckeln ligger i våra egna händer och ska förbli där. När andra partier kräver att Försvarsberedningen inkallas givet det försämrade säkerhetsläget dras det på beslutet i . ska dock beredningen samlas . Men när önskemål uttrycks om att en säkerhetspolitisk analys ska göras av hur det bistra läget med agerande påverkar oss säger nej. När krav framförs på satsningar här och för att stärka svensk säkerhet säger nej till nya resurser. I stället öppnas för omfördelning mellan olika budgetår. Det sker dock utan att konsekvenserna redovisas av vad det faktiskt innebär av neddragningar och besparingar längre fram. Utan nya medel innebär det att ett planerat regemente kan komma att utgå eller att ett eller flera materielprojekt, såsom fartyg för marinen, inte blir av. Handling och samling! Det är en styrka att vi i vårt land kan visa samling under svåra tider, men det bygger på att regeringen kan visa handling. Låt oss stanna till vid tre områden där klockan verkligen tickar. När det gäller säkerhetsläget i måste tydliga besked ges. Det är en självklarhet att ska stå redo att hjälpa när europeisk demokrati hotas av rysk aggression. Anfaller i stor skala är det en självständig, demokratisk nation som angrips och därmed hela vårt och den säkerhetsordning som rått . Från sida måste vi stå upp för . anser att vi måste överväga möjligheten att stödja med militär materiel, inklusive defensiva vapen. Regeringen bör därför ge försvarsmyndigheterna i uppdrag att göra en snabbanalys av vad kan bistå med. Stödet till får dock inte äventyra den svenska försvarsförmågan. Frågan om vad som kan avvaras och formerna för detta kräver politisk vilja. Det handlar också om att ge stöd i fråga om omfattande cyberangrepp. Det behövs ett starkare nordisk-baltiskt samarbete. Det är inte bara det som skiljer oss åt som ska betonas utan också det som förenar. I sin regeringsförklaring sa statsministern att det nordisk-baltiska samarbetet ska fördjupas. Så är det. En viktig grund för möjligheter att påverka EU:s utveckling tar sin utgångspunkt i vår förmåga att forma allianser med likasinnade. Om vi i är syskon så är de tre baltiska republikerna vår familjs närmaste kusiner. När det gäller plats vid alla relevanta sammanträdesbord vill vi som land sitta vid bordet i FN, vid bordet i , och och vid bordet i och , WHO och WTO. Men Socialdemokraterna vill inte sitta vid det bord som avgör svensk säkerhet: Nato. Detta går inte ihop, och det strider mot vår svenska identitet, att vara internationalister. Som svenskar vill vi vara med och axla ansvar och inte dra oss undan. har använts för att främja Socialdemokraternas intressen i utrikespolitiken. Vi vill sätta svenska intressen i centrum och samla landet kring dessa. Det är sådana här tider som definierar oss som land och som medborgare. Det är nu vi bedöms. Min talartid är ute, men tiden för handling är inne. 31 Utrikesminister (S) replik: och jag delar bedömningen att den ryska aggressionen mot är oacceptabel och att de ryska kraven är oacceptabla. Vi delar också synen att det är viktigt med ett starkt och enat EU i stödet till , men där sviktar .