prot · H90982 · 2022-03-16 00:00:00 — § 1 Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– 1 Statsminister (S): träffades för ett informellt möte i utanför . Utgångspunkten för diskussionen var den alltmer osäkra geopolitiska situationen i och området runt omkring efter angrepp. Tre dimensioner låg till grund för diskussionen: att stärka våra länders försvarsförmåga, minska energiberoendet i och bygga upp en stabilare ekonomisk bas. fullständigt oacceptabla krig mot präglade diskussionen. är ensamt och fullt ut ansvarigt för det enorma lidande som befolkning nu genomgår, ett lidande som växer för . Oförsvarbara attacker på civila, på sjukhus, på förskolor. Miljontals människor som tvingas på flykt från sina hem och sina liv. EU-länderna står enade och fasta i beslutet att stödja humanitärt men också militärt och att därutöver gå vidare med tuffa sanktioner mot . Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Från svensk sida stöttar vi genom Europeiska unionen men också bilateralt med både humanitärt, finansiellt och militärt stöd. Mer kommer att behövas, i närtid men också . Det råder i EU-kretsen stor och stark enighet om att fortsätta isolera med sanktioner och listningar men också på andra sätt, till exempel genom internationella organisationer. Vi var överens om att införa fler sanktioner, och kunde EU besluta om ytterligare ett sanktionspaket. Vi kom också överens om att stärka banden och utveckla partnerskapet mellan och . Landets ansökan om medlemskap i har överlämnats till kommissionen för fortsatt analys och bedömning. Det finns stark enighet kring att är en del av den europeiska familjen. För att bättre kunna skydda medborgare i ljuset av ett mer osäkert omvärldsläge ser vi ökade försvarssatsningar runt om i – så också i . Vi beslutade på mötet att rusta våra förmågor liksom vårt samarbete inom EU och med Nato. Det brev som jag och statsminister skrev till Europeiska rådets ordförande för att påminna om samarbetets roll för medlemsstaternas säkerhet fick gott gehör och skrevs också in i deklarationen. Flera medlemsstater underströk betydelsen av Lissabonfördragets ömsesidiga försvarsklausul som en politiskt viktig signal för solidariteten som finns mellan oss. är naturligtvis både EU och den transatlantiska länken och andra internationella samarbeten grundläggande för säkerheten i . Händelseutvecklingen tvingar många länder att se över och ompröva sitt beroende av för sin energiförsörjning. Vid mötet kom vi överens om att minska beroendet av gas, olja och kol från . Det är något som vi från svensk sida har drivit. För att göra detta behöver vi så snabbt som möjligt genomföra den gröna omställningen för att minska vårt beroende av fossila bränslen. Argumenten för den omställningen har ju blivit än starkare. Det handlar inte bara om klimatet – och det är inte så bara – utan också om en säkerhetspolitisk bedömning. Vi behöver också arbeta vidare med att diversifiera energiförsörjning och bli mer energieffektiva. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Vi diskuterade också EU:s ekonomi och konkurrenskraft. Här kommer vi att behöva investera mycket i vår säkerhet och vårt försvar, men vi behöver också investera för att genomföra den gröna omställningen. Här är det viktigt att understryka att mycket av den gröna omställningen kommer att ske, och också sker, med privata investeringar. Det ser vi inte minst i just . Men det kan också vara så att offentliga medel behöver skjutas till i uppstartsfaser eller för att skapa goda ramvillkor. Därutöver behöver vi satsa stora resurser på försvaret. Jag underströk dock att det inte är aktuellt med några nya gemensamma lån. Tvärtom behöver vi ordning och reda i våra ekonomier. Vi ser att det är en sårbarhet i att alltför många länder har mycket hög offentlig skuldsättning. Avslutningsvis, fru talman: linje ligger fast. Vi ska fortsätta ge stöd till , arbeta för sanktioner mot och stärka och EU. 2 HANS (M): Jag tror att jag kan uttrycka att hela kammaren står bakom statsministern när hon säger att det är oförsvarbara attacker mot folk som utför. Jag kan dessutom tala åtminstone för mitt eget parti när jag säger att vi delar synen på som en del av den europeiska familjen. Två frågor vill jag ändå väcka. För det första pratar man nu om alla de åtgärder som ska vidtas för . Ett av de tydligaste vädjanden som kommer från ukrainska företrädare är att de behöver mer stöd även militärt. Jag vill ställa frågan om det var föremål för diskussion att åter använda den europeiska fredsfaciliteten för att förse med vapen och huruvida den funderar på att också göra det bilateralt, som statsministern nämnde. Vi har ju i kammaren lyckats samla oss med en kompakt majoritet bakom det första paketet, som bland annat innehöll 5 000 pansarskott. Kan vi tänka oss fler paket, statsministern? För det andra, fru talman, hänvisar statsministern till det brev som och har skrivit till de övriga länderna i EU om artikel 42.7. Jag undrar om statsministern vill utveckla lite grann om responsen. Det vi nu ser i är ju att det inte kommer några soldater från andra länder på marken. Man vädjar om att stänga himlen mot den typ av missiler som träffar BB:n, lekskolor, förskolor och skolor, hem och bostäder. Jag undrar om det är statsministerns tolkning att 42.7 i händelse av att ett europeiskt land blir angripet skulle innebära att soldater kommer på marken och att man kan upprätthålla flygförbud för att skydda civilbefolkningen i händelse av ett väpnat angrepp. 3 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Kommer det att komma fler paket med militärt stöd till ? Min bedömning är att svaret på den frågan är ja, om inte president äntligen tar sitt förnuft till fånga och upphör med den folkrättsvidriga invasionen av . Vi har från svensk sida drivit på för att vi ska ha ett stort stöd via den europeiska fredsfaciliteten. Från svensk sida ser vi också stor anledning att kunna göra ytterligare påfyllningar i den europeiska fredsfaciliteten. Därutöver har jag varit tydlig med att vi är öppna för ytterligare stöd till , både humanitärt, finansiellt och militärt, även med ytterligare vapen. Svaret på frågan är alltså ett tydligt ja – det är något vi är öppna för. Detta är också något jag diskuterade med mina stats- och regeringschefskollegor när jag träffade dem i i går och – vilket ytterligare militärt stöd som kan ges till . Det är naturligtvis oerhört viktigt för att man ska kunna fortsätta bekämpa den ryska militära invasionen. Jag och min finska kollega skrev före mötet ett brev där vi påminde om den här klausulen. Det faktum att den sedan skrevs in i deklarationen är ju ett tydligt tecken på att det är en försvarsklausul som också de andra länderna vill påminna om i den här situationen. Det är klart att detta har betydelse. Att andra länder inte skulle stå passiva vid ett väpnat angrepp mot ett EU-land är alltså oerhört tydligt. 4 HANS (M): Låt mig bara uppmuntra statsministern att i den europeiska familjen använda fredsfaciliteten men också att bilateralt från sida fortsätta med det militära stödet, inklusive vapen, till . När det gäller samtalen kring artikel 42.7 tror jag att det är väldigt viktigt att man klargör om det på riktigt innebär en försvarsklausul, och då är det bra om statsministern vill utveckla hur detta förhåller sig till alliansfrihet. Ska det vara försvar på riktigt får det ju inte bli som i , det vill säga att inga andra länders soldater kommer på marken och att inga andra länder kan bidra till ett flygförbud när det regnar död från himlen. Jag har då en fråga. Det är skillnad mellan ett Natomedlemskap och Europaartikeln 42.7. Är det statsministerns bedömning att detta är en riktig försvarsklausul som även skulle innebära soldater på marken och att man kan upprätthålla ett flygförbud med hjälp av övriga EU-länder? 5 Statsminister (S): Tack, , för frågan! Det faktum att vi skrev det här brevet och att det sedan också fanns med i deklarationen visar, tillsammans med det samtal som fördes i , på ett väldigt tydligt ställningstagande från andra europeiska länder: Man står upp bakom en solidaritet mellan alla medlemsländer i EU. Jag har också varit tydlig med att vi naturligtvis inte utesluter att vi skulle skicka stöd om ett annat EU-land blev angripet. En liknande inställning finns hos andra EU-ledare. Exakt vilket stöd det skulle handla om beror naturligtvis på hur situationen skulle se ut. Men att man inte förhåller sig passiv i ett sådant läge står bortom rimligt tvivel. 6 (SD): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Det är positivt att kammaren är samlad bakom fördömandet av den oförsvarbara attacken mot . Vi kan också ställa oss bakom regeringens och rådets tydliga ställningstagande för i denna situation. Det är positivt med den uppfinningsrikedom som visas upp när det handlar om nya sanktioner mot och om användandet av fredsfaciliteten, som vi från efterlyst. Det är också positivt att det nu läggs upp en tydlig plan för utfasningen av beroendet av när det gäller olja, kol och gas. En annan säkerhetspolitisk aspekt gäller produkter där vi också är beroende av , nämligen insatsvaror till jordbruket. Hur ser statsministern på den situationen? Gör EU tillräckligt här? Hur ser att man kan göra sig mer oberoende av när det gäller insatsvaror till jordbruket, som ju är centrala för att vi ska kunna producera mat i ? 7 Statsminister (S): En av de saker som diskuterades på mötet var just situationen när det gäller jordbruket. I slutsatserna kom det också med en tydlig uppmaning till kommissionen att överväga olika optioner, tror jag slutordet blev, när det gäller hur man ska hantera situationen med livsmedelsprodukter och med jordbruket i . Denna fråga är alltså högt upp på dagordningen, naturligtvis också i , där nu bedriver ett arbete för att se över de sårbarheter som finns inom det svenska jordbruket. Det finns en lång rad varor där vi är beroende av rysk import och där vi kommer att behöva se över vårt importberoende och titta på vilka andra aktörer som kan finnas runt om i världen som kan förse oss med olika insatsvaror. Utöver möjligheterna för att bedriva ett effektivt jordbruk har vi hela frågan om möjligheten för att fortsätta bedriva jordbruk även , i den här situationen. är en mycket stor leverantör av mat till men även resten av världen. 8 (SD): Tack, statsministern, för svaret! En annan fråga som diskuteras i nu – kanske inte specifikt på rådsmötet, men den finns i bakgrunden – är möjligheten att återigen ta upp lån på EU-nivå och dela ut i form av bidrag till medlemsstaterna. Vi ser att det när det uppstår en kris i är många som vill passa på och som upptäcker nya vägar till finansiering. Från sida välkomnar vi statsministerns tydliga avståndstagande från dessa planer. Men vi kan konstatera att statsministerns företrädare var lika tydlig innan vi fick coronafonden. Min fråga till statsministern är därför: Hur arbetar regeringen med att samla stöd bland likasinnade för att undvika att vi får en ny lånefinansierad fond på EU-nivå? 9 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Att ta gemensamma lån i EU för att sedan dela ut som bidrag till enskilda medlemsstater är något som vi från den sida, med stöd i den svenska , har argumenterat mot och drivit hårdnackat motstånd mot. Detta gör vi tillsammans med andra länder som delar vår bild av hur man på bästa sätt sköter både och enskilda länders statsfinanser. Både den här krisen och coronakrisen visar vikten av att ha ordning och reda i statsfinanserna, för det är då man har handlingsfrihet i tider av kris. Det har denna kris återigen visat. Det är problematiskt att alltför många EU-länder har gått in i både coronakrisen och denna situation med alltför stor statsskuld. 10 (C): Tack, statsministern, för återrapporten! Det är viktigt att har visat förmågan att agera snabbt och tydligt gentemot den ryska brutala aggression som pågår och som är riktad mot en av våra nära vänner, det självständiga . Det är bra att man tydligt har uttryckt att är en del av den europeiska familjen. Men vi vet att man vill ha mer från sida. Man vill få känna att detta inte bara är ord utan att man verkligen får en kandidatstatus. Man är väl medveten om att det inte är en snabb process, men signalen om en kandidatstatus vore värdefull för i det här läget. Jag vill höra hur diskussionen gick när det gäller möjligheten att gå längre än att bara uttrycka att är en del av familjen. Jag är också nyfiken på om man i rådet diskuterade den resa till som tre av rådets medlemmar nu har gjort. Är detta något som så att säga markerar en ny hållning, att aktivt gå in för att också på plats försöka visa solidaritet med valda politiska ledning? Sedan är jag nyfiken på energifrågan. Här var det ju tydligt. Vi vill ju att beroendet av rysk gas, olja och kol ska fasas ut, och det ska ske snabbare. Men det är många länder som har kommer att ha en väldigt tuff sits. Är statsministern beredd att från svensk sida vara med och låta EU gemensamt stötta de länder som står inför utmaningar för att kunna nå ett oberoende? 11 Statsminister (S): Ja, behöver en väldigt tydlig signal från EU om att vi ser att de är en del av den europeiska familjen och att vi vill ha ett djupt och nära samarbete med . Det är en signal som är viktig att skicka till alla dem som kämpar – soldaterna i som kämpar och också hela civilbefolkningen, som lever under väldigt tuffa omständigheter. har stöttat just för att man ska kunna utveckla sina institutioner för att kunna komma närmare ett medlemskap. Men med detta sagt finns det lite olika syn bland EU-länderna när det gäller just kandidatstatusfrågan. Det finns ju ett antal kriterier som ska vara uppfyllda. Men i skrivningarna finns nu tydliga öppningar för ett närmare samarbete mellan och på olika områden. Detta ska nu tas vidare för att se hur man kan ha ett närmare samarbete på några områden, både för att skicka en viktig signal till och för att kunna stötta dem i den här situationen. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Den resa som tre stats- och regeringschefer kommer att göra är ett initiativ från just de tre länder det gäller. Vad gäller energifrågan arbetar kommissionen aktivt med att hjälpa länder med att finna andra leverantörer av insatsvaror än . Där sker ett stöttande arbete från kommissionens sida här och . Det finns en väldigt uttrycklig önskan från de länder som är beroende av rysk gas att så fort som möjligt göra sig av med det beroendet. 12 (C): Tack, statsministern, för svaren! Att stärka banden och ge ökade möjligheter till nära samarbete är inte detsamma som att låta vara en kandidat och få komma in i den europeiska familjen. Det är den tvehågsna hållning som många i och politiska ledning nu uppfattar från EU. Jag tycker att måste vara aktivt pådrivande för att öppna för kandidatstatus, och jag hoppas att statsministern i den fortsatta processen kommer att vara beredd att göra det. Sedan vill jag ta upp frågan om artikel 42.7. I § 9 sägs ju att det ska ske med hänsyn till den specifika karaktär som varje land har i sin säkerhets- och försvarspolitik. Vilken hänsyn framförde statsministern att man i det här sammanhanget ska ta från EU:s sida i den här processen? 13 Statsminister (S): Tack, , för frågan! Vad gäller kandidatstatus finns det väldigt skilda uppfattningar, eller lite olika ingångar kanske man ska säga, mellan olika EU-länder. Det är ingen hemlighet. Här är det viktigt att driva på för att göra någonting som vi kan enas om, så att vi kan komma framåt i den här frågan. Fördjupat samarbete inom några områden var ett sätt som vi kunde komma fram på under diskussionen. Där var vi från svensk sida pådrivande, för vi behöver skicka tydliga signaler till om att vi i EU ser att är en del av den europeiska familjen. I artikel 42.7 tas hänsyn både till länder som är alliansfria och till de många länder som är med i Nato. Det är från den utgångspunkten som man ska läsa den paragrafen. 14 (V): Tack, statsministern, för återrapporten! Det är bra att EU visar en enighet mot och . Vi måste visa solidaritet med och på alla sätt förmå att avsluta sitt orättfärdiga anfallskrig. Jag vill ta upp klimatneutraliteten, som EU har beslutat ska uppnås till 2050, men alltför lite har gjorts för att nå det målet. Många medlemsstater har varit alltför passiva i att bygga ut den förnybara energin och är fortsatt beroende av för sin energiförsörjning. Äntligen ska nu EU:s medlemsstater fasa ut rysk gas, olja och kol. Men det lär ta tid. Jag har vid ett flertal tillfällen tagit upp att handeln med rysk olja och gas bekostar Putins krig och därför måste upphöra nu – inte sedan. Från regeringens företrädare har svaret varje gång varit att importerar så lite olja och gas från att initiativet inte kan komma från . Men säger energiministern att kommer att fortsätta köpa rysk olja så länge EU inte beslutar att handeln ska stoppas. Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– anlände en oljetanker till hamnen i med flygbränsle från . Oljetanken ägs av ett dotterbolag till ett av de företag som EU infört sanktioner mot. Vd:n för hamnen säger att han inte har befogenhet att stänga hamnen, utan det kan bara regeringen göra. Intresset från den för att strypa inkomster från olja och gas tycks alltså vara obefintligt. kan inte föreslå att EU ska sluta köpa rysk fossil energi, och tänker inte sluta köpa rysk olja så länge inte EU beslutar om det. Min fråga till statsministern är om möjligheten att sluta köpa rysk olja och gas och ryskt kol och uran kom upp under mötet och om ni diskuterade hur ryska bolag på sanktionslistan ska förhindras att verka i EU genom dotterbolag eller genom oklara regler, till exempel som i fallet med den ryska oljetankern. 15 Statsminister (S): Självklart var frågan om importen av olika former av ryska varor uppe, även när det gäller energiområdet. Det konstaterades också att detta är någonting som påverkar ekonomi och alltså underlättar för den ryska ekonomin. Men med detta sagt är ju många länder oerhört beroende av denna import av inte minst rysk gas. Ska det tas initiativ för att ytterligare skärpa sanktionerna kring till exempel den ryska gasen tror jag att det är politiskt mer gångbart om något av de länder som är mest beroende gör det än om det är ett land som i väldigt liten grad är beroende av gasen som driver frågan. Jag tror att det kan riskera att få en motsatt effekt. Men detta understryker ändå hur viktigt det är att vi driver på den gröna omställningen och att vi ser till att investera i alternativ till den ryska gasen. Just i har vi en otrolig potential med den havsbaserade vindkraften, som skulle kunna betyda mycket för den svenska energiförsörjningen och också bidra till ett minskat beroende av rysk gas i . Det bygger dock på att det finns ledningar till för det, något som jag har förstått att är kraftfulla motståndare till. 16 (V): Jag konstaterar att jag inte fick något svar på min fråga om hur man förhindrar att ryska bolag som finns på sanktionslistan fortsätter agera genom dotterbolag eller oklara regler – man stoppar inte införsel av till exempel flygbränsle från via svenska hamnar. Jag fick inte heller någon kommentar till detta cirkelresonemang. Men jag har en annan fråga som jag gärna vill få svar på. I uttalandet tas flyktingsituationen upp och hur EU ska kunna bistå de länder som tar emot flyktingar. Just nu är det gränsstaterna som tar emot flest, och har varnat för en humanitär katastrof, då landet inte har resurser för de cirka 100 000 flyktingar som inte har möjlighet eller ork att fly vidare. har vädjat om internationell hjälp. Min fråga är om EU kommer att bistå länder även utanför EU. Eller är det enbart EU-länder som kommer att bistås med medicinsk och ekonomisk hjälp? Det är oklart i uttalandet. 17 Statsminister (S): Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Jag börjar med den förra frågan. De sanktioner som EU gemensamt har beslutat om ska naturligtvis följas. Här utgår jag från att vi arbetar på ett sådant sätt i de svenska myndigheterna, och i rättskipningen, att dessa sanktioner följs. Situationen i är oerhört problematisk. Det är viktigt att vi på alla olika plan stöttar . Vi har från svensk sida bilateralt stöttat . UNHCR har också möjlighet att stötta. Och det finns såklart också möjligheter via EU. Exakt hur detta kommer att utformas kan vi återkomma till. 18 (KD): Det har gått brutalt raserade den världsordning som vi vant oss vid. Det är de strukturer som uppstod efter , för att vi skulle kunna leva i fred och frihet, slogs sönder. har modiga ukrainare kämpat för sina liv, för sin frihet och, fru talman, för allas vår frihet. EU måste fortsätta att visa ledarskap när det gäller ytterligare sanktioner, när det gäller mer stöttning med vapen och försvarsmateriel och när det gäller mottagandet av dem som flyr för sina liv. Och EU måste bryta sitt beroende av rysk gas. Vi kan exempelvis se till oss själva och ifrågasätta om det är rimligt att ett land som , med goda förutsättningar att vara självförsörjande på ren el, importerar dyr och smutsig el. I har vi förlorat delar av en planerbar elproduktion, vilket ökar behovet av att importera el från , som i sin tur importerar gas från . Repower EU-planen, som presenteras av kommissionen , kommer att vara otroligt viktig. Statsministern har sagt att har varit pådrivande i diskussionerna om hur man ska minska beroendet av rysk olja och gas. Men hur har varit pådrivande? Jag tänker exempelvis på bioenergin från skogen. I kommissionens meddelande om Repower EU nämns inte bioenergin från skogen över huvud taget. Kommer att säkerställa att skogen blir en del av lösningen när EU ställer om för att bryta sitt beroende? 19 Statsminister (S): Ja, självklart driver vi från på olika sätt på för att minska beroendet. Och jag är väldigt glad att det nu finns en djup insikt hos mina kollegor i om att vi inte kan ha det här beroendet av fossila energikällor där vi behöver importera material för att klara försörjningen. Med det sagt är det viktigt att understryka att just är ett land som exporterar oerhört mycket el. Vi är en riktigt stor nettoexportör av el. Vi exporterar den svenska gröna elen till andra länder, vilket minskar deras beroende av rysk gas och olja. Bioenergin från skogen är, som vi ser det från svensk sida, en central del av den gröna omställningen. Vi vill använda vår gröna skog till att genomföra den gröna omställningen. Det är ingen hemlighet att olika länder i EU har lite olika syn på skog. I alla sammanhang där jag har möjlighet att göra det bedriver jag en upplysningsverksamhet, till att börja med, om hur mycket skog det finns i . Och jag informerar om att vi ser den just som en viktig källa till den gröna omställningen. Detta har jag pratat om med en lång rad personer, både mina kollegor och inom . Återrapportering från Europeiska rådets möte den 10– Här är det viktigt att vi från svensk sida gemensamt driver på i alla de kanaler vi har – med våra europeiska systerpartier, via våra EU-parlamentariker och på annat sätt. Detta är nämligen ett gemensamt intresse i . 20 (KD): Svensk skog kan alltså vara en del av lösningen för att ersätta den ryska gasen. Det är bra att statsministern delar den uppfattningen och också pedagogiskt visar på kartor och annat var träden finns. Men om detta ska vara möjligt kan inte begränsa oss genom att exempelvis tvinga på oss avverkningsregler. Uppfattar statsministern att andra medlemsstater i ljuset av vad som händer i har blivit mer öppna för att använda skog som bioenergi? Och trycker regeringen på kommissionen när det gäller just avverkningsregler? har ju redan gjort resan, där vi genom bioenergi har minskat behovet av olja och gas för vår el- och värmeproduktion. Det bör vara dags för andra europeiska länder att göra detsamma. Men det krävs kanske mer än den här kartbilden. 21 Statsminister (S): Ja, jag tror att det kan behövas mer än kartor.