prot · H909126 · 2022-06-08 00:00:00 — Trots denna slutsats från forskarna fortsätter de vänsterliberalt ledda regeringarna i både och att driva en linje där man inte premierar det som forskningen påvisat. Det är en björntjänst mot de egna vackra orden och mot invånare. Flera av de nordiska språken är nära besläktade och förstås relativt lätt av invånare i andra nordiska länder. Det är också positivt att det inom finns utbyten som uppmuntrar till språkliga utbyten. ser vi en långsiktigt negativ trend av minskad nordisk och skandinavisk språkförståelse i de uppväxande generationerna. Detta medför en långsiktig risk för minskad förståelse för varandra , någonting som ännu längre fram kan innebära att konfliktytan och oförståendet mellan våra länder i olika frågor kan öka. förstod man varandra på alla sätt och vis. För att möta utvecklingen föreslår därför en rad konkreta åtgärder på området. Det handlar om ökat utbyte mellan nordiska skolor i och stärkta kunskaper i nordiska språk och nordisk kultur och historia i , i syfte att tidigt väcka intresset för och kunskapen om och de nordiska språken hos de unga. Det handlar också om att fokusera på den högre utbildningen. Vi vill stärka forskningsområdet, så att vi kan konkurrera med omvärlden på lång sikt. Det handlar om att nordiska språk tillgängliggörs som valbara studier på fler humanistiska fakulteter på våra högskolor och universitet. behöver stärka utbildningen, så att både barn och unga vuxna får en närmare relation – en nära relation – till de nordiska språken. Den neddragning i kulturbudgeten som gjorts av till följd av att miljö- och klimatbudgeten fått expandera kraftigt är en neddragning som vi menar är djupt olycklig och skadar det nordiska samarbetet . Om vi ska kunna vinna uppväxande generationers folkliga anknytning till vår nordiska kultur- och utbildningsgemenskap krävs ett förstärkt samarbete på riktigt, inte ett försvagat. Det är melodi, och utgör en enig kör i detta stycke. Verkställigheten och prioriteringen är däremot upp till regeringarna och ministerrådet. I detta anförande instämde (SD). 141 (C): kan vi äntligen genomföra årets Nordendebatt utan att är delat och präglat av gränsstängningar. Arbetet med att förhindra nya gränsstängningar när nästa kris drabbar oss får nu inte läggas åt sidan utan måste tvärtom bedrivas med full kraft. Vi vill för allt i världen inte tillbaka till stängda gränser, frånvaro av fri nordisk rörlighet och dysfunktionell gemensam arbetsmarknad. När Natos generalsekreterare besökte session i talade vi om ”djup fred” som och särskilt dåvarande tillstånd. har den världsbilden raserats. Putins senaste invasion i och det vansinniga och oprovocerade kriget mot ett fredligt grannland var orättfärdigt då och är lika orättfärdigt . Våra krav på att avbryta aggressionen, stoppa dödandet och förstörelsen och villkorslöst dra sig tillbaka är lika giltiga nu som då. och har dragit sina slutsatser genom att ansöka om Natomedlemskap, och har gjort samma sak genom att avskaffa sina förbehåll i EU:s försvarssamarbete. Det nordiska försvarssamarbetet i Nordefco, som pågått , kommer att nå nya och ännu djupare dimensioner i och med och medlemskap i . Det nordiska försvarssamarbetet skapar stabilitet i regionen, och de gemensamma försvarsgarantierna knyter samman de nordiska och baltiska länderna ännu närmre och starkare. Framför allt vilar det nordiska försvarssamarbetet på vår gemensamma värdegrund. Vi är fem små stater – åtta om man räknar med de baltiska länderna – som besitter världens mest stabila och på många sätt mest utvecklade samhällssystem. Vår värdegrund utgör grunden för all vår aktivitet i alla internationella sammanhang och organisationer, även Nato. Respekt för människovärde, jämlikhet, transparens och öppenhet är några av de värderingar som de nordiska länderna gemensamt står för. Även om Nato är ett militärt försvarsförbund är det i grund och botten ett politiskt förbund. Det som står för blir starkare inom Nato med och medlemskap. Jag hoppas verkligen att utvecklingen på det nordiska försvarssamarbetsområdet kan innebära en ny guldålder för hela det nordiska samarbetet. När vi nu närmar oss varandra och knyter oss än mer samman i och inom försvarsområdet hoppas jag att det också öppnar ögonen för behovet av förnyat och fördjupat samarbete på fler områden. Jag hoppas helt enkelt att den samarbetsvilja som manifesteras även spiller över på andra områden, för det vore en välgärning för oss som lever, verkar och bor i de nordiska länderna. För allting är inte längre som förut. Det som varit kärnan och grundbulten i det nordiska samarbetet, med den fria rörligheten och den gemensamma arbetsmarknaden har, som jag poängterade inledningsvis, skakats i sina grundvalar under pandemiåren. Enskilda människor, företag och organisationer som investerat i den fria rörligheten och det gränsöverskridande vardagslivet med jobb, studier och familjeliv på andra sidan blev smärtsamt medvetna om hur skör den fria rörligheten var när den ställdes på prov. Den klarade inte prövningen, och enskilda och företag hamnade i kläm. Mycket arbete återstår för att undanröja hinder på den gemensamma nordiska arbetsmarknaden. har vi en lång väg kvar att gå när det gäller att få till ett ömsesidigt godkännande av utbildningar och yrkesexamina. har vi mycket arbete framför oss när det gäller skatteavtalen mellan de nordiska länderna för att åstadkomma moderna regler som främjar i stället för hindrar arbete över gränsen. De gränsregionala informationstjänsterna är av stor betydelse för att förmedla information och kunskap till invånare, inte minst kopplat till rörlighet och den gemensamma arbetsmarknaden. Deras betydelse för att möjliggöra integrerade arbetsmarknadsregioner har tydliggjorts ytterligare , och bör vara drivande för att säkerställa att dessa viktiga institutioner på bästa sätt kan tjäna medborgarna och därmed stärka det nordiska samarbetet. I höstbudget avsatte vi därför 2022–2024 för att permanenta de gränsregionala informationstjänsterna, som givetvis förutsätter att övriga länder förstärker i motsvarande grad. Jag står bakom två reservationer i betänkandet och yrkar bifall till reservation 7. Försvar eller arbetsmarknad är inte de enda områden där det nordiska samarbetet kan och behöver förnyas och utvecklas. I samband med att jag valdes som ordförande för i 2019 var en grund för min kandidatur att jag ville se Mittengruppen ingjuta ny energi i det nordiska samarbetet, exempelvis på det civilrättsliga området där möjligheten att leva och verka i hela kan underlättas genom att länderna närmar sig varandra. Men frågor som rör trygghet, välfärd, kultur och utbildning är också viktiga delar i att knyta våra länder närmare varandra. På nästan varje politikområde finns frågor där det finns gemensam nordisk nytta med dialog och samarbete. För att människor fullt ut ska kunna dra nytta av den fria rörligheten inom är det centralt att transporter och kommunikationer fungerar på ett tillfredsställande sätt. Därför välkomnar och bejakar gemensamma biljettsystem inom kollektivtrafiken och ökat samarbete kring utbyggnad av kollektivtrafik i olika former, liksom sammanhållna järnvägsstråk och utveckling av fossilfritt flyg. De nordiska länderna bör sträva efter att underlätta samplanering av infrastrukturprojekt som är av betydelse för gränsregioner och som underlättar rörligheten inom . Det behövs former för ett tätare samarbete mellan nationella infrastrukturmyndigheter, liksom mellan kommuner och regioner över nationsgränserna. Allt detta understryker också behovet av ett nordiskt ministerråd för transportfrågor, något som återkommande efterfrågat. Klimatförändringarnas förödande effekter är här och , och de är på riktigt. Ända fram till var högsta punkt Sydtoppen i i mitt hemlän . Men har avsmältningen av enda toppglaciär på Sydtoppen gått så snabbt att dess höjd har sänkts och alltså passerats av Nordtoppen. Den samiska renskötseln i och hela Sápmi påverkas starkt av klimatförändringarna, och har lett till svåra förhållanden och nödutfodring av renarna. Men för hela är klimatförändringarna högst påtagliga med smältande isar och mindre tjocklek på isen. De har medeltemperaturen i ökat ungefär dubbelt så mycket som den globala medeltemperaturen. känsliga miljö kräver därför särskild hänsyn, inte minst när det kommer till stormaktsrivalitet, respekt för den internationella rättsordningen och skydd mot exploatering. har visat betydande intresse för Arktisregionen, och 2013 fick observatörsstatus i . Men är ingen arktisk stat, och har endast sina globala maktintressen för ögonen. åsikt är därför att observatörsstatus i bör begränsas till närvaro i några få, mindre arbetsgrupper på teknisk nivå. 142 (MP): På session var det 70-årsjubileum för . Det är av samarbete som har gjort mycket för att våra länder ska fungera bättre tillsammans. Det finns många likheter mellan oss. Vi har generellt sett en hög tillit i samhället, och vi har jämfört med omvärlden relativt höga skatter och därmed en stor offentlig sektor. Det kallas ibland den nordiska välfärdsmodellen. Det finns mycket som är bra, men det finns också saker som man önskar kunde fungera bättre. Jag tänkte ta upp några av dessa. Det finns gränshinder som gör det svårt för dem som bor och arbetar i två olika länder, och tyvärr blir det inte sällan fler hinder efter hand snarare än färre. Det finns en gränshindergrupp som är aktiv och löser problem, men tyvärr ligger man ofta steget efter. Arbetet i våra nordiska parlament och mellan myndigheter i våra olika länder borde samordnas mer. När vi utreder frågor och tar fram nya regelverk och lagar, varför inte då titta på förhand på vilka konsekvenser det blir ur ett nordiskt perspektiv och ur ett gränshinderperspektiv? Det kanske mest konkreta gränshindret vi har är de gränskontroller som vi har haft mellan och . I regeringsförklaringen , när tillträdde som statsminister, sa hon att vi ska ha fri rörlighet igen inom . Ännu har inget hänt. ställde jag skriftlig fråga om detta till inrikesminister , som svarade att det inte var läge. Behovet kvarstår, som uttryckte det då. Men frågan är: När är det egentligen läge att ta bort gränskontrollerna? Jag ser att Nordenministern och ansvarigt statsråd är på plats. Det är jag jätteglad för, och jag hoppas att statsrådet kan svara på detta om när hon håller sitt anförande. Jag tycker att denna fråga är relevant. Det finns både drömmar och olika mer eller mindre konkreta planer på förbättrad infrastruktur mellan de nordiska länderna. tog i sitt anförande upp behovet av en kommitté eller ett utskott för infrastrukturfrågor. Jag kan hålla med om det. Vi borde på planeringsstadiet ha en tätare dialog mellan länderna om detta. I vill vi ha en ny fast förbindelse över . När bron mellan och är klar om inte alltför kommer det att förändra resmöjligheterna till på ett dramatiskt sätt för både person- och godstrafiken. Det gör att kapaciteten behöver öka också mellan och , för att vi ska kunna dra fördel av detta på ett ordentligt sätt och dra nytta av den minskade restid som det ger även från till , och andra ställen i . Även när det gäller restiden till finns det mycket att önska. Att resa med tåg från eller till tar betydligt än vad det borde. Om –skulle ta i stället för fem , som det tar , skulle efterfrågan på flyg mellan och minska dramatiskt. Och en modern snabb tågförbindelse mellan och skulle få oerhört positiva konsekvenser, inte bara för utan även för övriga , och men också för , genom att knyta ihop det från och ända upp till . Infrastruktur spelar väldigt stor roll för integration. Pandemihanteringen lämnade också en del i övrigt att önska. I stället för att samarbeta och göra varandra bättre slöt sig länder under pandemin. Man kan tjafsa om vem som började i olika lägen. stängde gränsen mot , men vi gjorde detsamma mot dem. Det leder ingen vart att gå in på vem som började. Men man kan konstatera att det inte fungerade på det sätt som vi hade önskat. När kriser av olika slag kommer måste vi hantera dem annorlunda nästa gång. Det sätt som vi arbetar på måste förändras. Vi måste göra det tillsammans i stället för att isolera oss. invasion av har förskräckt oss alla. När man tar del av de övergrepp och krigsbrott som begår är det svårt att ta in. Detta krig har fått och kommer framgent att få många olika konsekvenser. En av dem är att och har ansökt om att bli medlemmar i . Det finns mycket att säga om den processen. Man kan gå in på hur det har skilt sig mellan och , om olika besked och så vidare. Men eftersom denna debatt handlar om är det den delen som jag tänker förhålla mig till. Om ansökningarna från och godkänns kommer alla länder i det läget att vara medlemmar i , även de baltiska länderna. Även om vi från inte har gillat att ska gå med kan det ur ett nordiskt perspektiv komma bra saker ur det. Att vi ska ha ett starkare försvarssamarbete både militärt och civilt har vi från länge tyckt, sagt och verkat för. Om alla länder kommer in i den struktur som Nato är kan det förhoppningsvis bli någonting som vi fördjupar mellan de nordiska länderna inom Nato. Och kanske kan det, fru talman, bli en skjuts också för det nordiska samarbetet på andra områden. Det är åtminstone en förhoppning som jag har eftersom jag tycker att det är väldigt viktigt. Samarbetet inom och har, som sagt, pågått . Men det finns kanske saker som vi kan göra för att höja statusen och tyngden på detta samarbete och se till att detta blir organ med mer muskler som kan få fler saker gjorda och att man uppvärderar detta från alla håll. Vid den temasession som var i , ungefär efter invasion av , var tyvärr inte på plats. Det fanns representanter från , och även den finska utrikesministern deltog. Men var inte med, vilket var olyckligt mot bakgrund av den oroande situationen som vi har i stort men särskilt med tanke på kriget i så tätt inpå. Jag yrkar bifall till reservation 10. 143 (S): Det nordiska samarbetet inom ramen för fyller . Efter slut fanns behov av en ny nordisk gemenskap. Den nordiska passfriheten och den gemensamma nordiska arbetsmarknaden var två grundbultar i detta samarbete. har det nordiska samarbetet verkligen satts på prov. Under pandemin har den fria rörligheten mellan våra länder varit kraftigt begränsad. Människor som har arbetat, studerat, handlat eller besökt släkt och vänner har haft stora begränsningar, och i vissa fall har de blivit helt stoppade från att röra sig över landsgränserna, gränser som man tidigare knappt visste att de fanns. Man reflekterade i alla fall inte över dem. har inte varit ett bra exempel på hur vi vill att det nordiska samarbetet ska fungera. Alltför många arbetspendlare och boende i gränsregioner påverkades av de stängda gränserna. Ett stort problem var att man inte informerade varandra och hade en dialog innan nya restriktioner infördes, och kanske framför allt att man inte försökte hitta andra lösningar än att just stänga gränserna. En möjlighet till förbättring är det förslag på en samverkansmodell som har föreslagits från ansvariga minister för nordiska frågor, . Men pandemin har också inneburit att vi har fått upp ögonen för hur viktig den nordiska gemenskapen är för oss. Och dialogen mellan de nordiska regeringarna, även här inte minst tack vare vår minister , har varit intensiv. Jag ser mycket positivt på att det gjordes ett utredningsarbete för att identifiera hur det nordiska samarbetet bör stärkas framöver. beslutade de nordiska statsministrarna om en vision för det nordiska samarbetet. ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. För att nå dit måste vi riva fler hinder för dem som vill arbeta eller bo på andra sidan gränsen. nu prioriterar frågan om en modernisering av skatteavtalen är därför väldigt välkommet. De gränsregionala informationstjänsterna har haft en central funktion under pandemin, och spelar en viktig roll i arbetet med att trygga mobiliteten mellan de nordiska länderna vid kriser. Att man har inrättat ett digitalt verktyg för inrapportering av problem som drabbar dem som arbetar och verkar i de nordiska gränsregionerna kommer att vara ett väldigt viktigt verktyg för att snabbare kunna identifiera problemen och hjälpa alla våra gränspendlare. Det nya verktyget riktar sig till både privatpersoner och företagare som jobbar och verkar över gränserna i just gränsregionerna. Den som upplever ett gränsproblem ska snabbt och enkelt kunna rapportera in sitt ärende digitalt och även kunna föreslå lösningar på hur problemen kan åtgärdas. Tanken är att göra arbetet med gränsproblem effektivare och även mer transparent. Och den som har rapporterat in ett problem kan följa sitt ärende genom hela processen. Detta underlättar också arbetet i de tre nordiska gränsregionala informationstjänsterna Öresunddirekt, Gränstjänst och Grensetjänsten –. har de ett uppdrag att rapportera in potentiella gränshinder till . får de nya möjligheter att identifiera gränsproblem och tillsammans arbeta effektivare för att underlätta livet för de tiotusentals gränspendlare och företag som verkar i dessa regioner. presenterades en studie från som har haft regeringens uppdrag att kartlägga resurser för innovation, utveckling och produktion av vacciner i . Studien har genomförts tillsammans med , , och och pekar på att det kan finnas fördelar för de nordiska länderna att samordna resurser kring kompetens, tillgångar och infrastruktur. Detta är en fråga som också har uppmärksammat, och jag ser fram emot regeringens fortsatta behandling av dessa förslag. är ett nytt märkesår i det nordiska samarbetet. Kriget i har fått våra länder att återigen se behovet av mer samarbete. Det nordiska säkerhetssamarbetet kommer efter att och nu har ansökt om medlemskap i försvarsalliansen att bli än mer sammansvetsat än det är . De nordiska länderna i kraft av sina gemensamma värderingar har en allt viktigare roll att axla när det gäller säkerheten i vårt närområde, globalt fredsskapande och omställningen till en hållbar värld. Den rösten är i ljuset av det i viktigare än på mycket . ska och vill lösa klimatutmaningen tillsammans. Vi behöver prioritera samarbeten kring grön energi, batteriproduktion och hållbara transporter. Att tagit initiativ till ett projekt med accelererad elektrifiering av vägtransporter i är ett välkommet exempel på detta. Det gynnar inte bara klimatet utan skapar också gröna jobb i hela . Jag vill också lyfta fram kulturens roll för det nordiska samarbetet, särskilt i när våra länder behöver reparera skadan efter pandemin. I när nationer slår vakt om sig själva kan konsten och kulturen vara den dynamiska mötesplats som öppnar upp och skapar relationer. Kulturen har alltid haft en viktig roll i det nordiska samarbetet och utgör en stor del av ministerrådets budget. Att nordisk litteratur, film, konst och teater kan komma fler till del i och utanför är viktigt för att öka förståelsen för varandra och stärka de nordiska språken. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga några ord om . Samarbetsministrarna beslutade om ett nytt arktiskt samarbetsprogram för 2022–2024. Utgångspunkten i programmet är ett hållbarhetsperspektiv baserat på Agenda 2030. De olika prioriteringarna tar sin utgångspunkt inom fyra olika huvudområden: planeten, människan, välstånd och partnerskap. Man kan säga att det handlar om utveckling i relation till miljön på vår jord, till exempel om innovationer för hållbar energi, hur man använder och brukar havets resurser och värnande av den biologiska mångfalden. Det handlar också om hållbar utveckling av människor. Detta inkluderar familjers levnadsvillkor, jämlikhet och jämställdhet samt tillväxt och välstånd. Några andra områden inom detta är forskning och näringslivsutveckling, kulturens betydelse, turism, matkultur och matexport. Det gäller att utveckla samarbeten på olika sätt, inte minst med det civila samhället och med privat och offentlig sektor. Det bor 4 miljoner människor och ett fyrtiotal urfolk i . Det är viktigt att vi verkar för att man även fortsättningsvis har möjlighet att leva i , att det finns ekonomisk utkomst i harmoni med naturen och att man främjar mänskliga rättigheter, rättsstatens principer med mera. All form av näringsverksamhet och utvinning måste också i möjligaste mån vara hållbar för naturen och socialt. Säkerheten i är helt nödvändig, vilket innebär att det är viktigt att det finns utbyggd räddningsverksamhet vid eventuella fartygsincidenter och andra olyckor och att inte blir en plats för militär kapprustning utan främst en plats för fredlig och hållbar forskning mellan de åtta arktiska medlemsländerna. Issmältningen gör att det öppnas nya handelsrutter. är mer möjlig . Det gör att och blir aktiva, inte minst militärt. Här måste vi i verka för att blir ett fortsatt lågspänningsområde. Vi har ett av de mest omfattande och äldsta regionala politiska samarbetena i världen. Vi är den elfte största ekonomin i världen, och vi har lyckats anpassa vår välfärdsmodell till den globala ekonomin. Vi har en öppen arbetsmarknad som har gjort det möjligt för nordiska medborgare att arbeta i hela . Vi är den mest jämställda regionen, och det har bidragit till vår ekonomiska framgång. Listan på positiva resultat kan göras lång, men det kan aldrig stanna upp eller tas för givet. Vi måste alltid se hur vi kan dra nytta av vårt samarbete i alla möjliga olika sammanhang. Jag tycker att gör det i många olika delar, och jag hoppas att vi får se ett fortsatt rött efter valet . Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag ber om ursäkt för att jag drog över min talartid . 144 (V): Det finns en enorm potential för samarbetet i . I har vi lyckats bygga upp samhällen som har visat att man genom samhällsbyggande kan förändra villkor, möjligheter och framtid för dem som bor i dem. Trots att det här samhällsbyggandet har fått sig inte bara en törn utan flera har vi visat att det går, och med mer politisk vilja och demokratiska värderingar kan vi nog läka såren. Här, fru talman, vill jag passa på att lyfta fram de värderingar som Nordisk grön vänster står för. Detta är de nordiska vänsterpartiernas grupp i , som jag har förmånen att vara ordförande för. De värderingar som vi har med oss i det nordiska samarbetet är solidaritet, mänskliga rättigheter, att följa och nå de globala målen, antirasism och jämställdhet. När vi pratar om nordiska värderingar är det dem vi bär med oss. I ska du känna dig säker och inkluderad oberoende av bakgrund, oberoende av vem du älskar eller vilket kön du identifierar dig som och oberoende av om dina förfäder är födda här eller om du kom hit i hopp om ett tryggare liv. Vi har enats om att ska vara världens mest integrerade region. Det är något som ger hopp och har stor potential när det gäller klimatlösningar och energifrågan men också när det gäller sociala och rättsliga frågor. Men för att ett sådant samarbete ska funka och vara trovärdigt krävs gemensamma beslut och konkreta handlingar. Det har saknats. Från Nordisk grön vänster har vi lagt fram en rad förslag som pekar på det. De handlar till exempel om gemensam godstransport och tågtrafik, gemensam vaccinproduktion och beredskapslager, att skapa en människorättsbaserad narkotikapolitik i och att ska ha samisk representation; detta kom väldigt sent, men det kom . Förslagen gäller också antirasistiska läroplaner i och insatser mot högerextremism. Detta är bara några exempel. Vi tror på mer samarbete. Det stärker hela regionen, men det ger oss också möjligheten att ta ledartröjan på en rad områden. Gränshinderfrågan är en prioriterad fråga för det nordiska samarbetet. Tanken är att vi ska bli den mest sammansvetsade regionen, där det är lätt att röra sig mellan länder och där det är lätt att flytta från det ena nordiska landet till det andra utan administrativa hinder. sker ett arbete med att försöka reparera samarbetet, i synnerhet förtroendet i tanken om att ska vara en sammansvetsad region.