prot · H90998 · 2022-04-19 00:00:00 — Både och EU har tagit upp situationen i Xinjiang i flera internationella sammanhang i möten med kinesiska företrädare, senast på toppmötet mellan och . Både och EU har återkommande uttryckt sin oro över denna situation för de mänskliga rättigheterna i Xinjiang. Vi tog också upp situationen vid för de mänskliga rättigheterna . Som jag sa i svaret har EU också antagit sanktioner mot både individer och enheter när det gäller kränkningar av mänskliga rättigheter i just Xinjiang. Det gjordes av EU, , och som en stark markering av att detta är oacceptabelt. Vad gäller organskörd och eventuell lagstiftning får vi först se vad som framkommer i remissvaren om Santiagokonventionen och huruvida man ska gå vidare med lagstiftning eller något annat. 106 (SD): Jag har stor respekt för att man vill invänta remissvar, men en del av mig ställer sig lite frågande till att man som regering inte mer direkt kan säga att det är fel att vara delaktig i denna typ av verksamhet. I de parlament jag nämnde har stödet för att fördöma detta varit kompakt. I , som ska stifta ytterligare en lag om detta, finns ingen opposition mot denna lag. Jag ser inte vad det är man behöver diskutera. I är det en självklarhet att samtliga brittiska medborgare ska dömas för brott om de är delaktiga i eller medverkar till sådan här verksamhet. Jag förstår inte varför man måste invänta remissvar. Det här sker just , och då behöver man agera just . Om ministern anser att det som sker i Xinjiang är folkmord, vilka åtgärder kan vi då förvänta oss att utrikesministern och regeringen vidtar? Kan vi förvänta oss att regeringen driver på för att utreda det som sker för att på något sätt ge upprättelse till alla de offer som lider av detta förtryck? 107 Utrikesminister (S): Situationen för de mänskliga rättigheterna i är fortsatt allvarlig, och och EU:s ansträngningar för att uppmärksamma frågan i alla olika sammanhang fortsätter. Som jag konstaterade tidigare fördömer regeringen alla former av handel med mänskliga organ var i världen det än sker. Det är självklart att det är fel; det behöver inte tvivla på. Det är inte bara fel utan helt förkastligt. Det är därför har varit så aktivt i förhandlingarna för att få fram Santiagokonventionen, eller konvention mot handel med mänskliga organ. Detta gränsöverskridande arbete måste fortsätta. När det gäller rapporterna om att oegentligheter förekommer vid organtransplantation i har EU tagit upp detta med i den dialog som finns om mänskliga rättigheter. Den oroande utvecklingen i Xinjiang har tagits upp både Sverigebilateralt och EU-bilateralt. Som jag tidigare sa är folkmordskonventionen väldigt specifik, och man måste ha insamlade bevis. Därför är första steget att FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter får access till Xinjiang, vilket hon inte har fått. Vi kommer att fortsätta att kräva detta och att ta upp dessa frågor, och jag delar upprördhet över de förfärligheter som sker. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:356 om en artskyddsproposition för stärkt artskydd 108 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig om jag avser att lägga fram en proposition till utifrån den statliga betänkande Skydd av arter – vårt gemensamma ansvar. har också frågat mig om jag avser att gå vidare med förslag om artskyddsbrottslighet och förslag kring att stärka arbetet mot illegal handel med djur och växter och låta dessa förslag ingå i propositionen. Slutligen har frågat mig om jag avser att verka för att propositionen ska följa EU:s lagstiftning om artskydd, vilket inbegriper nödvändig anpassning av artskydd i svensk lagstiftning och tillämpning. Först vill jag säga att jag delar bild att situationen för biologisk mångfald är allvarlig. Det gällande regelverket för artskydd har kritiserats för att inte i tillräcklig grad vara tillämpbart, effektivt och rättssäkert. En översyn av artskyddet fanns därför med som en punkt i januariavtalet, och tillsatte regeringen en utredning om en sådan översyn. Som nämner lämnade sitt betänkande till regeringen . I betänkandet finns det omfattande analyser och flera förslag för att göra artskyddet mer tillämpbart, effektivt och rättssäkert. Betänkandet har också remitterats, och ett stort antal remissvar har inkommit. Regeringen arbetar nu aktivt med vad som behöver göras utifrån förslagen i och remissvaren. Detta är ett arbete som regeringen prioriterar högt. har diskussionerna om artskyddet intensifierats, och mycket har handlat om den osäkerhet som har uppstått kring vad som utgör tillräcklig hänsyn i samband med skogsbruk. Det är regeringens utgångspunkt att det ska vara möjligt att uppnå såväl målen för skogspolitiken som miljömål om Levande skogar och Ett rikt växt- och djurliv, och att leva upp till våra EU-rättsliga och internationella åtaganden. Även skyddet för arter och bevarande av biologisk mångfald är i detta sammanhang ett viktigt samhällsintresse. På kort sikt avser regeringen att se över artskyddsförordningen när det gäller hur artskyddsbestämmelserna i fågeldirektivet respektive art- och habitatdirektivet ska införlivas i förordningen. Regeringen har också gett relevanta myndigheter i uppdrag att ta fram vägledningar och strategier för hur de som jobbar i och med skogen praktiskt kan arbeta med artskyddsfrågor. På något avser vi också att se över i de delar som och remissynpunkterna ger anledning till. Det är dock för tidigt att ge besked om när en sådan översyn kan vara klar eller vilka förslag som regeringen då kommer att gå fram med. 109 (MP): Tack, klimat- och miljöministern, för svaret på mina frågor! Det är oerhört viktigt att regeringen kommer med en proposition till utifrån betänkande och går vidare med frågorna om artskyddsbrottsligheten. Det är förslag som det brådskar att genomföra. Det är också oerhört väsentligt att de förslag som regeringen lägger fram kopplat till artskyddet ska följa EU:s lagstiftning om artskyddet. Det är kanske en konstig fråga att det ska följa EU:s lagstiftning om artskydd. har varit medlem i EU . Det märkliga är att det finns allt fler bland annat inom skogsindustrin och lobbyister som tycker att den klimat- och miljöpolitik som vi gemensamt utvecklat inom EU inte borde gälla det svenska skogsbruket. skrev bitskt i sin ledare: ”Bofinken fick Strandhäll att avslöja sin okunnighet.” Det var en ledare som tog upp ämnet att nu skapat panik hos en del skogsägare i . har uttalat sig i vad som beskriver som en samordnad kampanj som samordnades från . LRF kontaktade mig skriftligen. Vi hade ett möte. Men i minnesanteckningarna står det inte att vi har kommit överens om något. Men uppenbart hade man ett möte. kom en rapport från Skogforsk, en artikel från , två utskottsinitiativ och en artikel från Skogsindustrierna. De kom , och de hade alla samma felaktiga utgångspunkt: Varje bofink ska skyddas. har lite grann skapat panik bland skogsägarna. Får skogsägarna ens avverkningsanmäla sin skog? Vad ville med sitt utspel? Var det att få regeringen att skapa en snabb ändring i artskyddet? Uppenbart föll statsrådet som en fura för lobbyisterna från skogsindustrin, och det gick snabbt. LRF kallar det för att lanserar en ny ordning i skogen. Jag undrar om statsrådet aldrig funderade över varför , som tidigare alltid samordnat sin verksamhet med i dessa frågor, inte höll med och . Funderade miljö- och klimatministern över varför miljöorganisationerna sa: Det här stämmer inte? I de domar som hänvisar till finns inget stöd för att individskyddet ska tolkas så strikt som påstår. Kanske försa sig i miljö- och jordbruksutskottet . Han ville sätta ned foten. Han ville reagera mot förslag innan förslagen beretts av . Håller miljöministern med om att det är skogsägarna och industrin som är vinnare med Socialdemokraternas politik? 110 Klimat- och miljöminister (S): Den problematiska situation som är orsaken till att regeringen nu agerar väldigt snabbt är inte ny. Vi var ju överens i januariavtalet, , om behovet av en utredning för att se över artskyddsfrågorna. Det var just på grundval av att situationen var oklar. har vi ett antal förslag på bord som vi håller på att bereda. Det ska vi naturligtvis göra med all vederbörlig respekt. Mitt uppdrag som klimat- och miljöminister är naturligtvis inte att sitta och fundera på om de myndigheter – det vill säga eller – som jag ansvarar för sitter och spelar något spel bakom gardinerna. Det är inte min uppgift. Min uppgift är att förhålla mig till den kommunikation som våra myndigheter, mina myndigheter, har med mig och departementet enligt de modeller som vi har för dialog och kommunikation med våra myndigheter. Allt annat vore fullständigt häpnadsväckande, , som att jag ska sitta och behöva fundera över om generaldirektören för menar någonting annat än det som myndigheten väljer att kommunicera med . gick ut med ett pressmeddelande som mycket riktigt har orsakat både stor debatt och kritik mot hur artskyddsreglerna är utformade. Bakgrunden till pressmeddelandet, uppger myndigheten själv, är vägledande domar både nationellt och i . Menar att jag inte ska ta myndigheten på orden när det gäller detta? Ska jag i stället fundera på om det är så att generaldirektören har någon annan räv bakom örat? De förändringar som domarna leder till, också enligt mina tjänstemän på , handlar just om att skogsägaren är skyldig att visa hänsyn till samtliga vilda fågelarter på individnivå, eftersom alla vilda fåglar är fridlysta enligt artskyddsförordningen. Man är också skyldig att ta hänsyn till en rad andra fridlysta växter och djur vid skogsbruksåtgärder. Jag vet att egentligen är mycket väl medveten om de här frågorna och varför vi tillsatte den utredning vi tillsatte. Jag hoppas att vi där ska kunna gå fram med ett antal viktiga förslag för att stärka artskyddet i , för det behövs. Men min uppgift som minister är inte att inte lyssna på vad myndigheterna säger och att i kammaren sitta och fundera över om generaldirektören för menar någonting annat än det han säger. Kritiken har dessutom, , varit enormt spretig. Det har handlat om överimplementeringar av fågeldirektivet, om att de nationella fridslysningsbestämmelserna inte ska gälla pågående markanvändning, om att kunskapskravet är för stort för skogsägarna och om att markägarna ska ha rätt till ekonomisk ersättning när pågående markanvändning försvåras avsevärt utan att behöva stämma staten. Det har också handlat om att dom i Skydda Skogen-målet innebär ett skydd för varje enskild fågelindivid. Regeringen agerar nu skyndsamt för att hantera situationen. Det är vad vi gör. 111 (MP): Det här handlar inte om en ny lagstiftning. Det handlar inte om att titta på varenda fågel. Det handlar om att man ska anpassa skogsbruket så att arter kan leva kvar i sina naturliga miljöer. Varje verksamhetsutövare måste ha kunskap om vad som finns i naturmiljön. Det gäller den som ska bygga en väg och den som ska starta en gruva eller bedriva skogsbruk. Men skogsbruket har haft frikort i många, under de år som har varit med i EU. har skogsägarrörelsen arbetat väldigt aktivt för att få bort nyckelbiotopsinventeringarna – den statliga hjälpen till skogsägarna. Det har man lyckats få bort, och riktar man krav på att skogsägarna inte ska behöva betala för inventeringar. Hur ska man egentligen ha det? Miljö- och klimatministern tyckte i en intervju i att det nu ställs extremt hårda krav på skogsägarna och att man därför måste ändra i artskyddsförordningen. Den strikta tillämpningen måste skyndsamt ändras så att man inte behöver ta hänsyn till varje bofink, sas det. Det har blivit lite av uppochnedvända världen, fru talman. generaldirektör hotar skogsägare med att de inte ska kunna avverka sin skog, och miljöorganisationerna säger att det är överdrivet. tolkar domen på sitt sätt, och så tolkar inte den och inte heller länsstyrelserna. Det gör inte heller miljörättsexperterna vid , inte miljöanalysspecialister på SLU och inte miljöorganisationerna WWF, eller . Ska miljö- och klimatministern fundera på om myndigheten har en agenda i frågan? Jag tycker att miljö- och klimatministern ska fundera på om myndigheterna förhåller sig på rätt sätt till förvaltningslagens krav om att samordna sin verksamhet på ett korrekt sätt. tolkade domen som att praxis inte ändrades utan menade att den var ett förtydligande av det som redan gällde: att kontinuerlig ekologisk funktionalitet ska vägas in för arter som kräver särskilda hänsyn, alltså inte varje bofink utan arter som kräver hänsyn. har väglett de svenska domstolarna, och de har inte utgått från artskyddsförordningen utan från EU:s naturvårdsdirektiv. Det talas om den osäkerhet som miljöministern ska undanröja genom att dela på fågeldirektivet och livsmiljödirektivet. Det kan finnas en poäng i detta, men det kommer inte att undanröja osäkerheten. En förordningsändring löser inte hela problemet. Eller menar att en förordningsändring som delar upp förbudsbestämmelsen på fåglar och livsmiljöarter löser problemet? Regeringen gav, som miljöministern sa, myndigheterna och ett uppdrag om att utreda det här. Regeringen sa också att man därefter, , ska komma tillbaka med ytterligare förslag. Vad är det för förslag? 112 Klimat- och miljöminister (S): För att snabbt svara på vad det är som regeringen just nu avser att göra: Vi vill naturligtvis undanröja den osäkerhet som har uppstått. Framför allt finns det en stor oro och osäkerhet kring vad som är tillräcklig hänsyn i samband med skogsbruk. Det här har vi diskuterat länge och väl. Bakgrunden till detta är, som vet, inte några förändringar i den svenska lagstiftningen utan just nya rättsfall kring EU-reglerna om artskydd. Regeringens utgångspunkt är att det ska vara möjligt att både nå målen för skogspolitiken och mål om levande skogar och ett rikt växt- och djurliv och , parallellt med detta, klara av att leva upp till våra EU-rättsliga och internationella åtaganden. Även skyddet för arter och bevarandet av biologisk mångfald är såklart i det här sammanhanget ett otroligt viktigt allmänintresse, inte minst som situationen har utvecklats. Vi kommer att så snart det någonsin går ändra hur artskyddsbestämmelserna i fågeldirektivet respektive art- och habitatdirektivet införlivas i artskyddsförordningen. Det är korrekt, . Men vi har också gett de relevanta myndigheterna uppdraget, i det här fallet apropå deras uppdrag att enligt förvaltningsrättens krav samordna sin verksamhet, att ta fram just vägledningar och strategier för hur de som arbetar i och med skogen praktiskt också kan arbeta med artskyddsfrågorna. Vi har också redan aviserat att en åtgärd som vi avser att vidta på lite är att se över och artskyddsförordningen i de delar som betänkande och remissutfallet ger anledning till, apropå sista fråga. Dock är det naturligtvis inte enkelt att ge besked om när en sådan översyn kommer att vara klar eller exakt vilka förslag vi kommer att gå fram med. Det vi kan konstatera är att det finns ett gott underlag i för att gå vidare med ett antal förslag. I grunden är ett skogsland. Skogen utgör ryggraden för mycket i vårt samhälle. Det handlar både om ekonomin och om klimatomställningen. Det är bland annat därför det är så viktigt att minska den osäkerhet som har uppstått. Det var som sagt också därför detta fanns med som en punkt i januariavtalet. Jag tycker att det är väldigt bra att vi nu har gett uppdraget att gå fram med ett antal vägledningar och strategier för att stötta dem som är aktörer på olika sätt i skogen. Enligt regeringsuppdraget ska och i detta uppdrag samverka brett med samhällets aktörer – skogsägare och länsstyrelser men också miljöorganisationer. Avsikten är såklart att resultatet av myndigheternas arbete med uppdraget ska underlätta för både skogsägare och verksamhetsutövare att ta lämplig hänsyn till fridlysta arter och deras livsmiljöer vid skogsbruksåtgärder. Jag kommer också att bjuda in till ett bredare möte med både skogsnäring och representanter för den ideella sektorn. 113 (MP): är ett skogsland, absolut. Skogen ska räcka till mycket – till skogsbruket och till alla som vill besöka skogen. Vi har ju ändå allemansrätten. Skogen är också viktig för rennäringen, för bär och svamp och för annan typ av hushållning. Ekonomin är en väldigt viktig fråga. Vi måste erkänna att klimatförändringar, biologisk mångfald och förluster av natur är lika viktiga, inte bara för miljön utan också för maten och för ekonomin. Sättet vi producerar och använder vår skog på har stor betydelse för den biologiska mångfalden. Att skydda natur är en väldigt viktig klimatlösning. Vi har en negativ utveckling i när det gäller biologisk mångfald. Artskyddet är ett av de viktigaste sätten vi har att skydda den biologiska mångfalden. Då är det väldigt sorgligt att , vår klimat- och miljöminister, faktiskt inte ser att det uppdrag hon har gett till och är omöjligt att genomföra för myndigheterna om man inte också pekar ut vilken tolkning som är den korrekta när det gäller de här domarna. En förordningsändring där man delar upp förbudsbestämmelsen i olika delar kommer inte att lösa problemet. När det gäller artskyddet behöver hela artskyddsutredningen komma fram på bordet, inte bara en liten del. 114 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , för en i grund och botten väldigt viktig interpellation! Vi är helt överens om den oro som vi gemensamt känner när det gäller hur den biologiska mångfalden utvecklas. Regeringen arbetar – det tror jag att också vet – på flera olika sätt för att bevara den biologiska mångfalden. Arbetet med artskyddsutredningen är ett. Vi har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom ett formellt skydd eller genom frivilliga avsättningar, och att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Det är klart att det kan bli bättre. Det är vi helt överens om. Vi arbetar bland annat på detta genom att genomföra förslagen i skogspropositionen. Vi avsätter också betydande summor för att värdefull natur ska kunna skötas i syfte att bevara den biologiska mångfalden. Vi har satsningar på att anlägga och restaurera våtmarker. Vi har satsningar på att förstärka förutsättningarna för vilda pollinatörer. Vi har arbetat med åtgärdsprogram för hotade arter och med att förebygga och förhindra introduktion och spridning av invasiva främmande arter i vår miljö. Vi ska också leva upp till våra internationella åtaganden, både när det gäller CBD och våra EU-rättsliga åtaganden – särskilt, skulle jag vilja säga, art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Fokus ska absolut ligga på de här frågorna framåt. Det är helt nödvändigt med tanke på hur negativ utvecklingen har varit och hur mycket snabbare detta tyvärr går. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:359 om och långa handläggningstider 115 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig om jag anser att det är rimligt med handläggningstider på 12–eller om jag avser att agera för att förkorta dem, om jag avser att lyfta ett ärende till gällande förenklingar i samt om jag har planer på att verka för ett införande av tjänstegarantier för prövning av ärenden hos statliga instanser. Jag vill börja med att hålla med om att 12–inte är en rimlig tid för att pröva om tillstånd ska ges för en verksamhet. Regeringens ambition är att ska ligga längst fram i klimatomställningen. Det förutsätter just moderna och effektiva tillståndsprocesser. Regeringen har arbetat för att effektivisera miljöprövningen. Några exempel på åtgärder som har vidtagits är insamling av statistik om prövningen, utveckling av samverkansformer och ändringar i lagstiftning såsom . När det gäller prövningen av gruvor – som är ett ansvarsområde jag delar med näringsministern – har regeringen tagit initiativ till bland annat en särskild utredning som ska se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och mineraler. Utredningen kommer att redovisas . kommer regeringen att ta emot flera redovisningar från utredningar och myndigheter. Den statistik som samlats in och finns tillgänglig visar att de flesta som söker miljötillstånd faktiskt också får det. Det gäller även gruvverksamheter som fått bearbetningskoncession och sedan söker miljötillstånd. Statistiken visar också att miljöprövningen i de flesta fall tar runt . Men som noterat kan prövningen i vissa fall ta . Vissa ärenden tar helt enkelt än andra, och det kan bero på svåra naturvetenskapliga eller juridiska avvägningar. I prövningar om gruvor står inte sällan starka intressen mot varandra, vilket kan inverka på enskilda ärendens handläggningstid. Med det sagt vill jag också ifrågasätta att ingen gruva fått tillstånd sedan infördes. Till skillnad från undersökningstillstånd söks bearbetningskoncessioner i några enstaka ärenden . Jag vill till exempel framhålla att bearbetningskoncessioner har meddelats av både Bergsstaten och regeringen och att flera miljötillstånd har meddelats . Regeringen kommer att hantera de förslag till ändringar som föreslås av pågående utredningar snabbt. Vad som kommer att presenteras för är för tidigt att säga, men jag är förhoppningsfull. Tjänstegarantier för prövning av ärenden hos statliga instanser har inte övervägts. Men som jag har sagt jobbar vi brett med effektiviseringen, där ökad finansiering av prövningsmyndigheterna också är något som är prioriterat för regeringen. 116 (M): Tack för svaret, miljöministern! Frågan gäller om regelverk är rimligt. När jag växte upp fick jag lära mig både i skolan och hemma att bas är skogen och gruvorna. Skogen levererar virke till allt som ska byggas i trä, och man gör papper av det överblivna som man inte använder av furan. I gruvorna bröt man malm som vi både exporterade och hade till vår starka bilindustri som har byggt en stor del av välstånd. av bnp utgörs av bilindustrin, med och som har byggt upp välstånd. är jag och flera med mig väldigt oroliga över en rigid lagstiftning som försöker att begränsa de här verksamheterna och ifrågasätta dem som redan finns. Det har exempelvis brutits cement i på . Här håller man nu på och dividerar om det är miljövänligt eller inte. Något kan släppas ut i vattnet, och därför överväger man i stället att ta cement från . Att ta cement från kan ju vän av ordning räkna ut med en gång medför transportkostnader och transportutsläpp, för det första. Alla pratar ju om klimatomställning – detta vore en oerhört negativ faktor. Jag tycker att man måste använda sans och balans. Politikens uppdrag är att väga av olika intressen och inte låta myndigheterna göra det här. Det finns inslag av myndighetsaktivism i vissa delar. Det var glädjande att höra att miljöministern delar min uppfattning att 12–är exempelvis när det gäller prövning av gruvor. Skulle någon vilja bygga ett nytt kärnkraftverk skulle det säkert bli en prövning på minst om inte annat för att begränsa möjligheten att göra det, trots att det finns planerat för flera verk både i och Forsmark. Jag undrar varför miljöministern inte vill reformera och ta fram tjänstegarantier. När jag var kommunalråd i införde vi tjänstegaranti på handläggning av både miljö- och bygglovsärenden, med begränsning av tiden. Kunden måste veta hur det tar att få ett tillstånd eller inte. Det tycker jag är en hygienfaktor, annars kan myndigheterna hålla och säga att det är komplicerat och att den vill så och någon annan vill något annat. Det är mycket så det är . Dessutom vill jag hävda att ofta går stick i stäv med plan‑ och bygglagen när ärenden ska prövas. säger att här går det inte att bygga, fast det går alldeles utmärkt att bygga. Miljöministern vill i alla fall inte reformera lagen. Det är anmärkningsvärt. Vi har faktiskt satt i system att krångla till allt. Vårt gamla fina export- och företagarland börjar få bekymmer med att producera varor och tjänster – om man inte håller på med it. Då går det bra. är det prövning enligt även när försvaret ska flyga. De fick svar av , och då var svaret nej. De fick inte flyga med hänvisning till .