prot · H909127 · 2022-06-09 00:00:00 — Men, fru talman, de högerkonservativa vill fortsätta att subventionera biltrafik, och man kan verkligen fråga sig varför de är så glada i subventioner just när det gäller bilen. vill alltså både behålla det gamla, dåliga och klimatskadliga systemet parallellt med det nya reseavdraget. är mer och vill enbart avslå propositionen och behålla det gamla systemet. Jag får väl säga som en tidigare talare här sa: Jag är så innerligt trött på moderater och sverigedemokrater som inte är beredda att göra vad som krävs för att ställa om transporterna för att vi ska kunna nå miljö- och klimatmålen. Jag kommer precis från en offentlig utfrågning i trafikutskottets regi om transportsektorns klimatmål. Där visade man tydligt att för att transportsektorn ska kunna nå upp till sitt sektorsmål om att minska utsläppen av koldioxid till 2030 och nå nollutsläpp till 2045, som resten av , behövs såväl elektrifiering som hållbara, förnybara bränslen och transporteffektivisering. Låt mig då berätta lite om vad transporteffektivisering innebär. Jo, det innebär att man genom att utgå från tre steg kan få en effektivare mobilitet. För det första: Onödiga transporter bör självklart undvikas. För det andra: Byta till mer energieffektiva och hållbara transportslag. För det tredje: Om en transport inte kan undvikas och inte kan bytas ut till andra transportslag bör den i alla fall förbättras genom ökad elektrifiering och hållbara drivmedel. Det här innebär att vi behöver planera vårt samhälle för att möjliggöra för fler att välja hållbara och klimatsmarta transporter. Och för att uppnå ett mer transporteffektivt samhälle är ett reformerat reseavdrag viktigt, vilket också påpekades under utfrågningen. Det underströks självklart också att reduktionsplikten, bränslebytet, är fullkomligt nödvändigt för att vi ska nå transportsektorns klimatmål till 2030. Även om reduktionsplikten inte är det som debatten ska handla om vill jag ändå säga att vi ställer oss bakom förslaget i propositionen om en skattelättnad för arbetsresor och att vi också stöder förslaget om ett tillkännagivande om en höjning av den övre avståndsgränsen, liksom förslagen om tillkännagivanden om en höjning av kilometersatsen och milersättningen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 10 Redovisning av skatteutgifter betänkande 2021/22:SkU30 Redovisning av skatteutgifter (skr. 2021/22:98) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) § 11 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden betänkande 2021/22:SkU33 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) § 12 En ny lag om företagsrekonstruktion betänkande 2021/22:CU22 En ny lag om företagsrekonstruktion (prop. 2021/22:215 delvis) 19 (C): Den här propositionen är en av de tjockaste och innehåller ett av de mest omfattande förslag som vi har haft i civilutskottet under mina där. Den tar mycket plats i bokhyllan men föranleder inte mitt längsta och mest innehållsrika inlägg. Jag noterar att vi är endast två talare anmälda till dagens debatt om en ny lag om företagsrekonstruktion. Det är något så ovanligt som en helt ny lag som ska stiftas här. är det ju ändringar i gällande lag vi gör. I det här fallet är det ändå så pass många som 37 lagar som ändrar i. En av mina första uppgifter här i var att besluta om snabbare och enklare skuldsanering för privatpersoner. Att bli fri från skulder och kunna starta på nytt förutsätter ju att du klarar av att leva med begränsade tillgångar, men att du har en stadig inkomst från vilken du kan betala av dina skulder till dem som har fordringar till dig. måste den som man står i skuld till också vara beredd att avstå från att få hela sin fordran återbetald mot att åtminstone få en liten del återbetald. utgångspunkt är att skuldsanering ska vara enkelt att få tillgång till och att den ska gå snabbt. Vi har därför föreslagit att tiden för skuldsanering för privatpersoner som huvudregel ska vara , utan möjlighet , i stället som beslutet blev. Detta har vi upprepat . Men , fru talman, är det företagsrekonstruktioner vi talar om, och då är det större belopp och många anställda, ägare såklart, kunder, underleverantörer, långivare och andra fordringsägare som berörs och behöver ha ett inflytande. Lagen gäller alla juridiska och fysiska näringsidkare, såvida det inte handlar om finansiella verksamheter som banker, värdepappersbolag, försäkringsbolag och några andra exempel. En god företagsidé, en produkt eller en tjänst som efterfrågas på marknaden ska självklart ges förutsättningar att fortsätta existera om verksamheten bedrivs seriöst och om fordringsägarna är överens om att det är ett bättre alternativ att företaget fortsätter att existera och att man kan återfå en del av sina fordringar, jämfört med om bolaget hade begärts i konkurs. Den nya lagen tillmötesgår ett EU-direktiv, som ofta sker. Många remissinstanser har haft synpunkter på detta. Men ingen har motsatt förslagen, även om några tycker att den gamla lagen om företagsrekonstruktion från gott skulle ha dugt. har lyssnat på en del remissinstanser. Vi avslår därför de delar i propositionen som avser 4 kap. § 5 2 i regeringens förslag om företagsrekonstruktion och bifaller lagförslaget i övrigt. Jag yrkar bifall till vår reservation nummer 1. Det är synnerligen förvånande att sådana partier som identifierar sig som borgerliga – det är ju en diskussion om vilka som kan göra det här i riksdag – exempelvis och , inte följer upp vårt förslag som går ut på att frånta staten dess vetorätt när det gäller att godta en företagsrekonstruktion. Verkliga oppositionspartier brukar vara observanta på sådant, fru talman, även om Lagrådet i skarpa formuleringar beskriver vad det innebär. De ifrågasätter lämpligheten i att borgenärer med offentligrättsliga fordringar ska delas in i en grupp. Det innebär att staten i praktiken ges en vetoställning i en omröstning bland borgenärer. De menar att detta inte är förenligt med den insolvensrättsliga likabehandlingsprincipen. Två tredjedelar av de röstberättigade ska rösta ja till att godta en rekonstruktion. Och med samtliga offentligrättsliga fordringsägare som en grupp där staten ingår blir den helt dominerande – detta oavsett hur stora eller små deras samlade fordringar är. Således kan det innebära att övriga fordringsägare som hade gynnats ekonomiskt av rekonstruktion kan stoppas av det offentliga, trots att statens samlade fordringar är försumbara, även jämfört med de övriga borgenärernas. Ett veto kommer då ofelbart att leda till konkurs. I stället borde fordringsägarna kunna rösta i proportion till storleken på sina fordringar. Men kommer övriga fordringsägare att behöva gadda sig samman för att kunna få till stånd en företagsrekonstruktion och därmed få tillbaka sina pengar, om staten har bestämt sig för att motsätta sig det i en sådan omröstning. motsätter sig därför en ordning där staten kan besluta vilka företag som ska försättas i konkurs och vilka som ska tillåtas att leva vidare. Vi misstänker i likhet med de företagsjurister som också uppmärksammat oss på problematiken att detta kommer att drabba små och medelstora företag i första hand, som så ofta sker när regeringen vill överimplementera EU-direktiv. Det finns inget i detta som säger att det offentliga borde ha förtur, och det finns inget som beskriver hur stor andel som krävs för att motsätta sig en rekonstruktion i de förslag som vi har kunnat läsa. Precis som när det gäller privatpersoner som har hamnat i skuld ska det vara möjligt för näringsidkare, fysiska personer eller bolag att komma på fötter, kunna behålla sin marknad, sina anställda och deras kompetens och erfarenhet. Det kan inte vara statens uppgift att hindra det om övriga fordringsägare är av en annan uppfattning. 20 (S): Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet i sin helhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister , statsrådet , arbetsmarknads- och jämställdhetsminister och näringsminister . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Den sociala pelaren och minimilöner 22 (M): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . står vi här med minimilöner på bordet, trots fagra löften från om att arbetet med den sociala pelaren, som ni välkomnade, under i inte skulle skada och vår modell. Jag tycker att det är en bra tumregel att inte lyfta frågor till EU-nivå som inte vill att EU ska fatta skarpa beslut om. Det var dessvärre precis det som Socialdemokraterna gjorde med den sociala pelaren. Vi var många som varnade för att den skulle leda till mer detaljreglering från EU, och har det blivit precis så. Det kostar i trovärdighet och politiskt kapital att nu försöka stoppa långtgående förslag. Jag kan inte komma på en större felprioritering av en svensk regering när det kommer till EU-politiken än just den sociala pelaren och dess område. Kan ministern hålla med om den kritik vi moderater har framfört, när vi nu ser konsekvenserna av handlandet? 23 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Tack för frågan, ! Att förbättra levnadsvillkoren i bidrar till en ökad jämlikhet. Det skapar också en mer rättvis konkurrens, som även gynnar svenska företag och svenska löntagare. Det är en ambition som jag förstås står bakom, och det var också därför den sociala pelaren tillkom. Men det är också viktigt att se att det inte finns någonting i den sociala pelaren som säger att EU ska lägga fram lagförslag som står i strid med nationell praxis. Pelaren säger tvärtom att lönebildning är en nationell angelägenhet och att arbetsmarknadens parters autonomi ska respekteras. 24 (M): Trots att ingår i ordförandeskapstrion med har regeringen inte lyckats nå tillräckligt långt i förhandlingarna. Jag vet att ministern avser att rösta nej till det förhandlade underlaget. Men hur ska ministern kunna garantera att får behålla sitt undantag med tanke på att direktiv faktiskt revideras med jämna mellanrum och att direktivet revideras med kvalificerad majoritet? Risken finns även att kan komma att tolka direktivet så att det får negativa konsekvenser för . 25 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Som jag kunde informera arbetsmarknadsutskottet om har aktiva påverkansarbete tillsammans med parterna på svensk arbetsmarknad – vi har haft 38 expertgruppsmöten – landat i att har ett undantag för vår kollektivavtalade lönebildningsmodell. Jag konstaterar att det enda som vi behöver göra är att främja kollektivavtalsförhandlingar, vilket är själva kärnan i den modell som vi står upp för. Det har på det sättet varit ett framgångsrikt påverkansarbete, och jag vill verkligen passa på att tacka parterna på svensk arbetsmarknad för det goda samarbetet. 26 (SD): Socialdemokraternas mångkulturella idé får fruktansvärda effekter för vårt älskade och för oss som lever och verkar här. Förutom utnyttjandet av vårt välfärdssystem, skjutningar och terrordåd tillåter regeringen att hedersvåld och förtryck växer sig allt starkare. Vi ser kvinnor i vårt land som tvingas rätta sig efter islamska lagar för att inte bli våldtagna, misshandlade eller mördade. Varför, minister , stoppas inte denna kvinnofientlighet, som är ett direkt hot mot kvinnornas liv och vår jämställdhet? 27 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Tack för frågan! Hedersförtrycket ska bort. Regeringen arbetar mycket kraftfullt för att förebygga detta och stötta dem som utsätts. Vi skärper också straffen. Alla som lever i ska kunna bestämma över sig själva och sin egen kropp. Den rätten kompromissar vi aldrig med. Det är dock lite häpnadsväckande att höra . Den socialdemokratiska politiken handlar om att människor genom att arbeta kan få en egen försörjning och en självständighet. De ska kunna vara fria. Det som vill är snarare tvärtom: att låsa in människor. Man tar bort möjligheterna till extratjänster, som har varit väldigt viktiga för till exempel utrikes födda kvinnor. står tillsammans med sitt borgerliga alternativ fast vid förslag som handlar om nya vårdnadsbidrag, trots att vi vet att detta låser in människor. Detta vill ni ha i stället för att människor ska få egen frihet genom ett eget arbete och en egen försörjning. Här går en väldigt tydlig skiljelinje i svensk politik. 28 (SD): Om regeringen hade stängt gränserna och lagt sin kraft på medborgarnas bästa i stället för att fokusera på att hålla oss utanför inflytande och att med alla medel behålla makten själv hade inte fler fallit offer för dessa vidrigheter. Kommer regeringen att försvara jämställdheten och stå upp för kvinnors frihet och självbestämmande? Kommer ni att inte bara utvisa förövarna utan också att sluta fylla på med nya? 29 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Jag är arbetsmarknadsminister och jämställdhetsminister. Frihet kommer via arbete och egen försörjning. Det gäller oss alla, oavsett var vi är födda någonstans. Vi har inte på något sätt en acceptans gentemot dem som begår brott mot kvinnor eller barn eller på annat sätt. När vi pratar om hedersförtrycket är det också därför vi införde en ny särskild brottsrubricering för hedersbrott. Det är också därför vi satsar resurser för att se till att alla som arbetar med barn, i skolan och på andra ställen, ska ha kunskap och veta vad de ska göra när barn far illa. Tillgång till läkemedel mot cystisk fibros 30 (C): Den mycket svåra sjukdomen cystisk fibros har drabbat 700 svenskar. har det inte funnits någon behandling. Kronisk slembildning har gjort att dessa människor har fått ett förkortat liv. finns en behandling i form av tabletten Kaftrio. Om den tas innebär det en dramatisk effekt på livskvaliteten för de här människorna. Läkemedlet finns tillgängligt i alla europeiska länder, i stort sett, men inte i . Svenskar får flytta till och säga upp sig från sina jobb i eller, som en del gör, pantsätta sitt hus, låna pengar och åka till för att där kunna köpa tabletterna och få ett drägligt liv. Min fråga går till statsrådet . Vad tänker hon göra för att se till att de svenska patienter som lider av denna oerhört svåra sjukdom inte måste flytta till andra länder för att få tillgång till läkemedlet? 31 Socialminister (S): Tack, , för en fråga som jag vet engagerar många och som också är väldigt komplicerad. Det är rimligtvis inte i som vi ska avgöra de medicinska behoven, vilka priser läkemedel ska ha och vilka läkemedel som vi menar har tillräckligt god nytta. Jag vill verkligen slå fast att patienter ska erbjudas vård på lika villkor. Vi har också utökat resurserna till läkemedel från 25,9 miljarder till 34,4 miljarder . Vi lägger alltså stora resurser för att vi ska kunna ge vård på lika villkor. Jag har haft ett dialogmöte med , med själva myndigheten, med den forskande läkemedelsindustrin och med Kommuner och Regioner just för att resonera om väldigt komplexa frågor. Jag hoppas naturligtvis att man hittar en lösning för den patientgrupp som nämner, men det finns många fler. 32 (C): Det är inte sjukvård på lika villkor när patienter med den här sjukdomen får tillgång till läkemedlet i alla andra europeiska länder. Orsaken till att man inte får det i är att vårt regelverk inte är anpassat till de sällsynta diagnoserna och de läkemedlen. Det finns en person som kan ändra på det och ta initiativen, och det är statsrådet genom regeringsbeslut. Min fråga är: När kommer statsrådet att vidta åtgärder så att vi får ett regelverk som gör att patienterna faktiskt kan få den här behandlingen? 33 Socialminister (S): Jag vet att tillsammans med övriga ledamöter i socialutskottet har gjort ett besök hos just för att informera sig om ett väldigt komplext men också väldigt transparent system. Det är få länder som så tydligt visar hur man värdesätter olika läkemedel. Vi har ett system som inte på något sätt säger att alla läkemedel får kosta lika mycket, att särläkemedel inte ska kunna ha en högre prislapp eller att barn inte ska kunna få dyrare läkemedel än vuxna. Men det är ingen tvekan om att det är komplicerat. Vi behöver jobba vidare med frågan. Jag hoppas på fortsatt gott samarbete, för det här är långsiktigt stora och mycket svåra frågor. 34 (V): Min fråga går till statsrådet . Vård ska handla om personal och patienter, inte om miljardaffärer. , som kontrolleras av australiska , har just köpt upp den svenska vårdkedjan för . betalade över börsvärdet. Gladast var den styrelseledamot i som fick 642,6 miljoner. Man kan väl säga att vinster i välfärden är en väldigt god affär. Man ska också veta att har fått ett bud på av ett konsortium lett av det amerikanska investmentbolaget . En fond från ingår. Det låter ju som fina fisken. Det är lagen om valfrihet, etableringsfrihet och övervinster som har skapat miljarderna. Hur tänker statsrådet agera för att få stopp på detta vinstraseri? 35 Socialminister (S): Tack, , för en fråga som väcker väldigt mycket uppmärksamhet och en hel del ilska, inte bara i den här kammaren utan även hos vanligt folk som undrar varför man betalar hög skatt. Man förväntar sig en god välfärd och inte minst en god sjukvård, och så ser man hur aktörer som förväntas bidra till en god vård i stället stoppar pengar i fickan. beskriver mer specifikt förhållandet när man blir uppköpt av någon som blir uppköpt av någon som blir uppköpt. Det är precis det som demokratisk kontroll över välfärden handlar om. Börjar man att sälja ut vår gemensamma välfärd, våra gemensamma sjukhus och våra gemensamma vårdcentraler är det klart att nästa steg skulle kunna vara att det förstatligande som en del i den här kammaren längtar efter är att staten plötsligt äger och styr vår sjukvård. Oklokt, tycker jag! 36 (V): Tack för svaret! Vi kan se att ojämlikheten faktiskt ökar i . Levnadsåren krymper för dem som har arbetaryrken, detta som de här miljarderna bara trillar ut. Tror statsrådet att vi på något sätt kan råda bot på detta genom att även andra partier kanske förstår att detta är en väldigt farlig resa? 37 Socialminister (S): Jag gör, som säkert många andra, väldigt många resor nu när man får, och jag träffar mycket vårdpersonal. De delar ju frustrationen och oron för vad det innebär när vi slår sönder ett väldigt väl fungerande system – för att inte tala om den resa jag gjorde i , där de höjer på ögonbrynen och frågar vad vi tittar på i när det gäller sjukvård. Har ni inte världens bästa system? Rätten till personlig assistans 38 (KD): Under Socialdemokraternas ledning har drygt 2 500 personer med omfattande funktionsnedsättning förlorat sin rätt till personlig assistans, detta då efter regleringsbrevet 2016 började tolka gamla domar mycket mer restriktivt . ger exempelvis i princip endast den tid som assistenten berör naken hud under ett toalettbesök rätt till assistans. Detta är ovärdigt. Jag är därför glad över att en majoritet i gjorde det enda anständiga och gav stöd till förslag om att samtliga hjälpmoment för alla grundläggande behov ska ge rätt till personlig assistans. Tyvärr har socialministern uttalat att regeringen inte kommer att verkställa vilja. Jag vill därför fråga socialministern varför en socialdemokratisk regering säger nej till att människor med omfattande funktionsnedsättning ska ha rätt till assistans under ett helt toalettbesök. 39 Socialminister (S): Tack, , för frågan! Jag förstår att tiden inte medgav en uppräkning av alla de åtgärder som har vidtagits, alla de reformer som har lagts fram och alla beslut som kammaren har att ta ställning till . De handlar om ökade kostnader på 2,2 miljarder, vilket innebär att över 2 000 personer får rätt till assistans som de inte har fått, och det är på grund av domar. Jag måste säga att det nog är ingen som har engagerat sig i politik för att sitta på läktaren och se på hur domstolar dömer, förändrar praxis och undandrar människor deras rätt till assistans. Det är därför vi har gjort förändringar som handlar om andning och sondmatning, tillsyn, avsmalnat föräldraansvar och egenvården. lyfter nu ytterligare ett förslag, och jag har i ett tidigare sammanhang debatterat det. Det låter sig knappast göra ; det här är ett mycket komplicerat system, vilket bland annat väl känner till. Men om hela det grundläggande momentet skulle räknas in handlar det inte längre om att uppnå . Det utgår jag från att håller med om. Då blir det ju ett annat sätt att beräkna de grundläggande behoven. Vi kan återkomma till en sådan diskussion. 40 (KD): Alternativet till att inte få tillräckligt med assistans om man har en omfattande funktionsnedsättning är institution eller ett livslångt anhörigberoende. Det är ett samhälle som vi i inte ställer upp på. Rätten till assistans handlar om mänskliga rättigheter. Det handlar om rätten att leva ett liv i frihet precis som alla andra. Min fråga kvarstår därför: Varför vill inte Socialdemokraterna verkställa vilja att säkerställa att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet? 41 Socialminister (S): För att möjligen förklara lite grann för den som lyssnar på debatten och kanske tror att man får assistans för en liten del av ett toalettbesök eller en matsituation är det inte så det går till. När man ska beräkna hur stora, omfattande och varaktiga behoven är har man kommit fram till att det ska vara . Men när någon har beviljats assistans är det förstås ingen som splittrar upp och delar på de här momenten, utan då har man en assistent, . Vi ser en ökning av hur mycket assistanstid var och en har. Utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden 42 (L): Jag vill vända mig till jämställdhetsministern. Det kom sysselsättningsstatistik för drygt en månad sedan som fortfarande bekräftar bilden av sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda kvinnor. Sysselsättningen för inrikes födda kvinnor ligger på , medan siffran för utrikes födda kvinnor är lägre. Det här är ett oerhört stort problem som vi från Liberalerna återkommande har uppmärksammat, och vi ser att Arbetsförmedlingen har fått kritik för delar av jämställdhetsuppdraget i arbetsmarknadspolitiken. Jag såg att regeringen nu vill individualisera etableringstillägget, något som har avslagits i kammaren från Socialdemokraterna när vi har drivit den frågan de senaste två tre åren. Vi har beslutat om språkförskola för att öka deltagandet och underlätta etableringen för kvinnor på arbetsmarknaden. Hur ser ministern på det här glappet, och vad tänker regeringen ytterligare göra inom arbetsmarknadspolitiken för att få ut utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden? 43 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Tack, , för den mycket viktiga frågan! Som både arbetsmarknadsminister och jämställdhetsminister ser jag att en av de viktigaste prioriteringarna är att stänga det sysselsättningsgap vi har på arbetsmarknaden mellan män och kvinnor. Framför allt är det utrikes födda kvinnor som har en särställning i att de också behöver betydligt mycket mer stöd. En sak som regeringen kunde presentera för någon vecka sedan är att vi vill se över möjligheten att fler ska omfattas av etableringsprogrammet efter att man har kommit till . Det är många utrikes födda kvinnor som inte får tillgång till det. Vi tar bort segregationsfällan i föräldraförsäkringen, vi vill individualisera etableringstillägget och vi vill såklart fortsätta med viktiga arbetsmarknadspolitiska insatser, bland annat extratjänsterna som den här kammaren tyvärr röstade för att ta bort. Det var olyckligt. Av dem som har en extratjänst är nämligen utrikes födda kvinnor. Vi måste ha incitament till arbete, inte till att kvinnor ska stanna kvar i hemmet. 44 (L):