prot · H909125 · 2022-06-07 00:00:00 — Det är därför också glädjande att fem partier nu efterlyser ett nytt genomarbetat, transparent och förutsägbart resursfördelningssystem som bygger på lika villkor oavsett driftsform och som inte innebär förslag som diskriminerar utifrån elevernas val av skola. Med detta sagt, fru talman, ställer vi oss bakom utskottets förslag om att avslå regeringens proposition. Vi yrkar därutöver bifall till reservation 6. I detta anförande instämde (SD). 30 (S) replik: Det var verkligen jättemånga ord, . När jag och har haft debatter i denna kammare tidigare, fru talman, har jag blivit anklagad för att bara prata skolsystem och inte prata elever. Därför tror jag faktiskt inte att vi har pratat om enstaka elever, som alldeles sa från talarstolen. Vi pratar system. Det är helt uppenbart att det skolsystem vi har är helt galet, utifrån att de som verkligen bäst behöver skolan för att ta sig vidare i livet inte längre får det de behöver. Det är som använder ord som att vi ställer friskolor mot kommunala skolor. Sedan säger något som man ändå måste plocka upp. har ett fantastiskt skolsystem, säger . Jag skulle vilja säga, fru talman, att han är ganska ensam om att tycka det. Övriga världen tycker inte det. Vi har haft hur många studiebesök som helst här i . Man har kommit och tittat på vårt fantastiska skolsystem, som säger. Det är ingen som har tagit efter det. Hur kommer det sig att vi är ensamma i världen om detta fantastiska skolsystem? Skulle vilja fundera lite grann på svaret till mig? Detta är helt otroligt. Sedan skulle jag vilja veta lite grann om något annat som pratade om. sa: Ingen betvivlar att kommunen har kostnader. står man med tomma stolar, men då ska man anpassa kostymen efter läget. Hur menar att man ska kunna göra det? Kan ge exempel på hur man kan anpassa sig när det handlar om finansieringen? Det skulle jag vara jätteintresserad av att få reda på. 31 (SD) replik: Låt mig börja med det sista. Det är anmärkningsvärt om inte har koll på hur det funkar, inte minst i socialdemokratiska kommuner, där man ibland vägrar skära ned på platserna när man inte har tillräckligt många elever. förespråkar nu ett system där man ska ta bort kösystem och liknande. Det kommer då att bli ännu svårare för kommunerna att planera sin verksamhet. Man måste anpassa. Är det så att vi har 10 000 elever i en kommun och 3 000 av dem väljer en fristående skola kan vi inte ha 10 000 platser i kommunen – det säger sig självt. Däremot måste vi ha några platser som står redo ifall det flyttar in personer till kommunen. Här gäller det också att vi har alla de nödvändiga analysinstrument som krävs, exempelvis för att kunna beräkna demografin framöver och för att kunna ha kontroll över invandringspolitiken och liknande, så att vi vet ungefär hur det kommer att se ut i kommunerna. Det är detta som har varit en stor katastrof under de år då ni har styrt. Det har bara kommit in en massa människor som man inte har haft koll på. Ni är delaktiga i det. Sedan är det den andra punkten. Det är fem partier i denna riksdag som tycker att vi har ett bra skolsystem. Det är inte bara 1 av 349 ledamöter. Det är fem partier. Jag vet inte hur det har varit när utländska besökare har stått här. Kanske har de mötts av den socialdemokratiska retoriken. Det är klart att de i så fall har påverkats av det. Hade de mött ett annat politiskt styre hade de kanske kunnat få lära sig att det fina med är att vi har demokrati och jämlikhet. Det är inte föräldrarnas plånbok som avgör var man ska gå i skola och vilken skola man kan välja, utan det är öppet för alla. Det är det som är det fina i det svenska systemet, och det är jag redo att försvara till den yttersta gränsen. 32 (S) replik: Det är jättespännande, måste jag verkligen säga – redo att försvara till den yttersta gränsen. Innan radikalt bytte sida hade man starka åsikter som uttrycktes här och var. Under min första mandatperiod i 2010–2014 sa dåvarande ledamot i utbildningsutskottet att skolsystemets resurser ska användas till att höja kvaliteten i skolorna och inte delas ut som vinst. anklagas vi för att bedriva ett socialistiskt skolsystem, och jag tror att ledamoten till och med sa ett kommunistiskt skolsystem alldeles . När det handlar om etablering av friskolor hade man också en åsikt. Man sa att det inte är vettigt med friskoletablering mot en kommuns vilja när det uppstår elevunderskott. Detta sa 2013, men det är alltså ingen åsikt som står för . Det är lite spännande. En annan sak som man sa var att skolan inte är som vilket företag som helst. säger att det är självklart och naturligt att skolor kan bedrivas i bolagsform, och man ser inte att det kan finnas några utmaningar över huvud taget. Min fråga till och är därför: Är det rimligt att låta vinstdrivande koncerner och deras vinstmarginal få bestämma var de ska etablera sig? Kommunerna kan nämligen inte avstå från att etablera sig utan måste finnas i hela kommunen, medan friskolor kan etablera sig där den bästa ekonomiska vinningen kan göras. Tycker och att detta är rimligt ? 33 (SD) replik: Detta ärende handlar om skolpengen och om differentieringen av den. Om vill ha en debatt om vinstdrivande skolor kan vi ta den någon annanstans. Den debatten har vi haft här i andra sammanhang. Dessutom, , om ni nu är så starka förespråkare av vinstförbud, varför lägger ni inte fram ett sådant förslag? Vi är redo att ta den debatten också i denna kammare. Varför gör ni inte det? Ni har ju pratat om det . Jag tycker att det är helt ointressant att stå här och prata om vad man tyckte 2013. Det är – nio! Hur långt tillbaka ska man gå? Ska vi läsa upp Socialdemokraternas skolprogram eller ? ((S): Ja.) Det kan vi mycket väl göra, men jag tror inte att det skulle vara så bra. kan stå och säga ja hur mycket hon vill. Och när det gäller att byta sida kan vi ta argument , som jag nämnde i debatten. Efter det har Socialdemokraterna bytt sida och åsikt. Då sa man att alla skulle ha möjlighet att välja skola. Det var något fint. Jag håller med om det. Socialdemokraterna hade rätt 1997, då det skulle vara öppet för alla att välja skola. Rätten att välja skola är fundamental, och den ska vi stå upp för. Vi ska inte ha någon elevpeng eller liknande som ska täcka de extra kostnaderna, utan man ska ha ersättning från skolpengen. Vi tycker att det var jättebra. Det var fantastiskt, . Men att hålla på och diskutera vad vi tyckte är inte fruktbart, utan det handlar om vad vi tycker här och . Vi kan konstatera att fem partier står upp för rätten för elever att välja skola. Socialdemokraterna gör allt för att knäcka de fristående skolorna och pratar illa om dem i alla sammanhang i samtliga debatter. Detta tycker jag är oanständigt. 34 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 3. hade vi kunnat ta ett steg framåt för svensk skola. Vi hade kunnat komma överens om en bättre resursfördelning, efter behov och ansvar. Det hade varit bra. Att vi inte har lyckats med det är, som sa tidigare, obegripligt. Men egentligen är det kanske inte så obegripligt, för det är ju val. Det är ett regeringsparti som har valt att fokusera på att ha en bra valfråga framför att komma överens om en fråga som är helt avgörande för svensk skola. Detta är mycket trist. Vi är många som ser behov av reformer. Vi är också många som ser en stor nytta i att vi har den valfrihet som vi har i . Det är viktigt att bevara och utveckla den, men vi ser också behov reformer. En av de reformer som behövs är resursfördelningssystemet, och därför har länge sagt – tydligt och öppet, skriftligt och muntligt och säkert i andra former också – att vi gärna ser en reform av systemet. Vad är det då vi har sagt? Jo, att det ska vara transparent, långsiktigt, robust och förutsägbart. Några av dessa saker har man försökt ta hänsyn till i det förslag som regeringen lagt fram , men man har inte lyckats särskilt väl. Vi har också sagt, vilket kanske kan komma som en överraskning för Socialdemokraterna, att man måste ta hänsyn till de små skolorna. har sagt gång på gång här att det har varit väldigt många ord, men jag kanske behöver säga ett par ord till. Jag säger dem igen: hänsyn till de små skolorna, för detta är tydligen något som inte har gått fram. Vi har sagt år att vi ska titta på förslag som läggs fram och att dessa måste ta hänsyn till de små skolorna, särskilt i glesbygd. Ingenting av detta finns med i förslaget, och därför faller det . Det fanns en möjlighet, men regeringen och Socialdemokraterna valde att bortse från den möjligheten. Man kan, som gjorde tidigare, säga att vi inte lyssnar på medborgarna. Men det gör vi. Vi pratar med jättemånga medborgare . Vi lyssnar på dem och försöker ta in deras perspektiv. Vad som däremot kan konstateras är att Socialdemokraterna inte har lyssnat på de tio personer i utbildningsutskottet som kommer från de fem partier som inte stöder förslaget. Det ska sägas att vi har jättesvårt att hinna med att prata med 10 miljoner invånare. Jag försöker jobba en del, men så mycket hinner jag inte med. Men att lyckas med att inte hinna prata med tio personer, som är helt avgörande för att få igenom lagstiftning som är jätteviktig för , är ganska imponerande. Det är väldigt trist, för vi hade kunnat ta steg framåt . Någon kanske undrar varför inte tycker om det förslag som finns . Vi kan börja med , som ger tummen ned. Man kan gå in på deras hemsida och rent grafiskt se denna tumme, så det är inte bara ett uttryck. De skriver att konsekvensutredningen inte är godtagbar. De finner att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i paragraferna 6 och 7 i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Detta är perspektiv. Vi kan också ta . var första talare här och är ordförande i utbildningsutskottet, och hon lyfte specifikt fram . Så låt oss prata om vad de säger. De säger att det behövs en del som baseras på varje skolas förutsättningar – nu blir det riktigt spännande – till exempel om det är en landsbygdsskola. säger alltså som , att vi måste ta hänsyn till detta. Vi har sagt det , men regeringen har valt att inte göra det. Därför säger vi inte ja. Vi kan också citera lärarfacken, eller lärarfacket – det står och väger lite just . Vi kan se att det föreslagna avtalet blir svårt att hantera för friskolor vars fyllnadsgrad är låg. En politisk kompromiss önskas av lärarfacken. De säger: ”är det upp till bevis. Vågar politikerna göra upp om de nödvändiga reformer av skolsystemet som krävs eller tänker de fortsätta behandla skolfrågorna som retoriska slagträn?” Man kan konstatera att Socialdemokraterna valde det . Vi har försökt att välja det första och varit redo att kompromissa och rösta för ett förslag om ny resursfördelning där kommunerna får mer betalt för det ansvar de tar. Detta är vi redo för. Vi ser det gärna. Vi ser också att det är ett behov. Det är konstaterat att kommunerna har ett särskilt ansvar. En del uppfylls i myndighetsuppdraget, men en del gör det inte. Det som regeringens förslag inte gör är att visa precis hur mycket det är och vad konsekvenserna är etcetera. Om man hade gjort detta utredningsarbete och lyssnat på oss hade vi varit redo att rösta för. Jag tycker att det är jättetrist att vi står här och inte kommer vidare, för vi har sagt vad som hade behövts. Är man en minoritetsregering är det faktiskt viktigt att lyssna på . Man kan inte bara lägga fram sina förslag för att man har varit van vid att vara störst och styra själv. Det räcker inte längre. Man måste faktiskt lyssna på . Och när säger vad den behöver måste man lyssna på det och räcka ut handen. Jag hoppas, precis som vi har fört fram, att det kan komma ett nytt förslag som tar hänsyn till det som vi har sagt så att vi så snabbt som möjligt under den nya mandatperioden kan anta ett nytt resursfördelningssystem. skolor behöver nämligen det. Om vi hade kunnat ta ett steg framåt för svensk skola i stället för att bara ta steg mot valrörelsen hade det varit bra. Men är vi där vi är. Jag tackar för mig och hoppas att vi snart ses igen här i kammaren och faktiskt kan anta ett nytt resursfördelningssystem. 35 (V): publicerades ett upprop av 285 lärare mot marknadsskolan och dess konsekvenser. Till er lärare vill jag säga: Vi håller med er. Som enda land i världen har fri dragningsrätt på de skattemedel som ska gå till våra barns utbildning. De pengar vi betalar för våra barns skolgång går till vinster i skolkoncerner. Men det är inte det enda problemet. Den marknadsanpassade skolan leder också till falska betyg och färre behöriga lärare. Den förvärrar boendesegregationen, försämrar arbetsmiljön för er som arbetar i skolan och ökar i slutändan ojämlikheten i vårt samhälle. Om dina föräldrar är låg- eller höginkomsttagare, akademiskt skolade eller inte spelar en allt större roll för dina möjligheter att klara skolan . Privatiseringsexperimentet i den svenska skolan leder alltså i slutändan till att tiotusentals barns rätt till bildning och kunskap inte tillgodoses i enlighet med skollagen. Länge var känt för att ha ett av världens mest jämlika skolsystem. Allt var inte perfekt, men det fanns en vision i den svenska skolpolitiken om att alla barn, oavsett social bakgrund, ekonomisk bakgrund eller klassbakgrund skulle få likvärdig utbildning i en sammanhållen skola över hela landet. Med vilseledande retorik om valfrihet lyckades bolagen, med hjälp av sina politiska företrädare här, ta sig in i det svenska skolsystemet. För att förstå varför visionen byttes ut till marknadslogik och nyliberala styrmodeller är det avgörande att uppmärksamma och stoppa kopplingen mellan politiker och före detta politiker som å ena sidan svälter ut och säljer ut den kommunala skolan, och å andra sidan går över till dessa stora skolkoncerner. sitter och skrattar. Det skulle kanske jag också göra om jag hade ändrat mig i denna fråga över en middag med . Bakom femton dubbla reglar, bakom femton dubbla lås håller rikedomen hov i maktens salar. Här finns ingenting som hotar, här finns ingenting som stör. Jag behöver inte fortsätta med resten. Den första meningen skulle lika gärna kunna handla om hur svenska politiker och politiska partier har kopplingar till dessa skolkoncerner. Varje gång som det läggs fram ett nytt förslag som på minsta lilla sätt sätter elev- och personalintresset före vinstintresset säger högern nej. Att man röstade ned förslag om offentlighetsprincipen i skolan var inte så oväntat. Men skolkoncernernas partier i kan alltså inte ens rösta för de inte alls så långtgående förslag från utredning som vi ska rösta om . Det är bekymmersamt. Men det finns absolut någonting som stör och som står emot detta. Det är dels den enorma opinionen och engagemanget bland er lärare och andra opinionsbildare som arbetar i skolan eller som är skolintresserade, dels det parlamentariska motstånd som blir väldigt tydligt här . Vi har visat att det blir skillnad när också får vara med och styra politiken. –2018 stod vi bakom ett införande av ägar- och ledningsprövningen. Men det är långt ifrån tillräckligt. förespråkar en mer offensiv skolpolitik. Det räcker inte att åtgärda systemfelen i den privatiserade skolan. Skolan måste också tillföras mer resurser och få en annan finansieringsmodell. Det krävs satsningar inte bara på undervisning utan också på elevhälsa, specialpedagoger, fritidsverksamhet och socialt stöd. Staten behöver ta ett mycket större ansvar för den svenska skolpolitiken och dess finansiering. Det är politiker som har fattat beslut om varje enskild privatisering, varje systemskifte, varje skattesänkning och därpå följande nedskärning av viktig verksamhet. Därmed är det också politikens ansvar att förändra detta system. Men när andra intressen kommer före hos en majoritet av partier är det tydligt att Vänstern behöver ett starkare stöd för att åstadkomma större systemförändringar i skolan. Barnens rätt till bildning och kunskap kan inte vänta. Lärarnas rätt till en god arbetsmiljö och möjlighet att utöva sin profession kan därmed inte heller vänta. Aktiebolagen och koncernerna måste ut ur den svenska skolan. Men kanske först och främst måste de ut ur den svenska politiken. Skolpengen spelar en central roll för hur skolans resurser fördelas och används, och i slutändan för vilken utbildning våra barn och unga får. En likvärdig skola förutsätter en skolpeng som styr mot likvärdighet. Men så ser det tyvärr inte ut i dagens system. I stället har svensk skola en skolpeng som straffar kommunerna ekonomiskt och överkompenserar friskolekoncernerna för ett ansvar som de inte ens har. Effekterna är förödande både för likvärdigheten i skolan och för kommunernas ekonomi. Behovet av att göra om skolpengen så att resursfördelningen bidrar till ökad kunskap och likvärdighet är skriande. Regeringens proposition Ökad likvärdighet för skolhuvudmän innehåller förslag som syftar både till mer tydliga, transparenta och rättssäkra beslut i tilldelningen av skolpengen och till att öka likvärdigheten mellan kommunala och enskilda huvudmän, så att principen om lika villkor ska upprätthållas. är skolpengen knappast likvärdig eller rättvis. som kommunerna straffas ser vi hur skolkoncernerna fortsätter att expandera. Skolpengens nuvarande utformning är en av många avarter på det som har utvecklats till en skolmarknad präglad av vinstjakt och som förutsätter att människor ska segregeras och splittras i vårt samhälle. I kombination med att kommuner dessutom saknar inflytande över friskolors etableringar och att friskolor kan sortera ut elever med kösystem bidrar skolpengen till segregation och bristande likvärdighet och till att många kommuners ekonomi dräneras. Ökade kostnader i kommunala skolor leder till ökade utbetalningar till fristående skolor, trots att dessa inte fått ökade omkostnader. Det är ett system som gynnar friskolekoncerner men som knappast gynnar barn, elever och personal. Trots detta väljer alltså en majoritet i detta utskott, med och i spetsen och med sittande lite tyst bakom, att rösta emot denna proposition. Det är djupt beklagligt och innebär att skolpengen även framöver kommer att fortsätta att bidra till ojämlikhet mellan kommunerna och fristående huvudmän – och än värre, mellan barn och unga i skolan. Om vi ska kunna bryta skolsegregationen och öka jämlikheten i skolan måste samhället ta tillbaka den demokratiska kontrollen över skolan från marknaden. Vi ska inte ha ett skolsystem som styrs av ekonomiska vinstintressen. Ett avgörande steg för att nå dit är att förändra systemet med skolpeng. Med anledning av detta yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. 36 (KD): Det finns för stora skillnader i kunskapsresultat mellan barn i olika delar av vårt land. Särskilt mycket skiljer det mellan stad och land. Men det är inte bara när det gäller kunskapsresultaten som det är stora skillnader. Även skolpengen varierar alltför mycket beroende på om man bor i en stad eller på landet. Den varierar mycket mellan kommunerna. Enligt , som har nämnts , skiljer det så mycket som 30–mellan de kommuner som satsar mest och minst på skolan. Vi kristdemokrater vill minska dessa skillnader och stärka förutsättningarna för lärare att bedriva skolverksamhet och stärka förutsättningarna för eleverna i hela landet. Vi vill helt enkelt öka den statliga styrningen av skolpengen och principerna för hur den beräknas genom att införa en nationell skolpengsnorm. Vi menar att det skulle kunna vägleda kommunerna till mer jämlikhet och en likvärdig skola som ger barnen i hela landet bättre förutsättningar att lyckas. I stället för att gå fram med ett sådant förslag, som på allvar skulle kunna stärka skolans finansiering, föreslår regeringen sänkt skolpeng för alla elever som väljer fristående skolor. En sak är säker: Det är inte sänkt skolpeng som kommer att leda till höjda kunskapsresultat och till att fler barn får möjlighet att lyckas. Självklart ska det finnas likvärdiga och rättvisa villkor mellan kommunala och fristående skolor. Vi kristdemokrater har varit tydliga med att vi gärna ser en översyn av skolpengen för att stärka skolans finansiering. Problemet är bara att regeringens förslag leder till det motsatta. Det duger inte att, som regeringen nu försöker göra, rycka undan en del av skolpengen för alla barn som har valt en friskola, för att därmed också rycka undan mattan under friskolornas fötter. Det är en orättvis politik som slår mot alla barn i friskolor, och det ger mindre pengar till undervisningen. Särskilt hårt drabbar det de barn som har svikits av den kommunala skolan, de barn som inte har fått det särskilda stöd de behöver och som har fått söka sig till en fristående resursskola. Det kommer särskilt att drabba de familjer som har sett att ett friskoleföretag har kommit till den egna orten och räddat en nedläggningshotad skola. Förslaget som regeringen lägger fram slår blint mot alla typer av skolor, och slaget blir som hårdast mot de mindre friskolorna på landsbygden. De drivs ofta av föräldrar med stöd av hela bygden. Om glesbygdens skolor slås ut slås också den levande landsbygden ut. Det är uppenbart att Socialdemokraterna är beredda att bedriva landsbygdsfientlig skolpolitik. Det sägs att den sänkta skolpengen ska motsvara hemkommunens merkostnader till följd av skolplaceringsansvaret. Men skolplaceringsansvaret ligger inte på de enskilda kommunala skolenheterna utan på kommunen som helhet. Kostnaderna som kommunerna har för detta ingår inte heller i underlaget för beräkningen av skolpengen. Om det skulle vara på det sättet att vissa enskilda skolor, oavsett om de är kommunala eller fristående, tilldelas uppdrag som andra skolor inte har är det bättre att skolorna ersätts för de faktiska kostnader som uppstår i stället för att skolpengen per automatik ska sänkas med 8–för alla friskolor och därmed för alla barn som har valt att gå i en friskola. De största problemen med skolans finansiering är som sagt att den varierar för mycket beroende på var i landet man bor, att elever med särskilda behov har svårt att få det stöd de har rätt till, att resurserna inte går dit de behövs som mest och att det är en ojämlikhet mellan stad och land. Vi vill minska de skillnader som finns mellan kommuner och mellan skolor genom att införa en nationell skolpengsnorm. Det skulle vara ett betydligt bredare grepp kring frågan om skolpengen och skolans finansiering om man menar allvar med att skapa likvärdiga förutsättningar för kommunala och fristående skolor. Men jag befarar att det aldrig har varit syftet med den här propositionen. Regeringen har utmålat landets friskolor till huvudmotståndare i valrörelsen. Så känns det . Man har skruvat upp tonläget i skoldebatten, förmodligen för att dölja sina egna skolmisslyckanden och misslyckanden på i princip varje annat politiskt område. Förslaget om sänkt skolpeng är en i raden av attacker mot landets friskolor. Vi kristdemokrater försvarar elevers och föräldrars rätt att välja skola men också rätten att få full skolpeng. Vi motsätter oss här det regeringsförslag som slår mot friskolorna, mot valfriheten och mot landsbygden. Vi yrkar därför avslag på propositionen i enlighet med förslaget i utbildningsutskottets betänkande. Vi anser att regeringen ska återkomma med ett nytt och genomarbetat förslag för skolans finansiering. I övrigt yrkar jag bifall till reservation 6 om införande av en nationell skolpengsnorm. 37 (V) replik: är kanske inte det mest relevanta partiet när det kommer till skolpolitik, men jag vill ändå ställa ett par frågor. håller ett tal här i kammaren där han menar att förslaget är dåligt för att det skulle sänka landsbygdens skolor. Har varit ute på landsbygden ? Har han sett hur skolmarknaden påverkar landsbygdens skolor? Har han sett att ett efter ett av föräldrakooperativen som startades har fått lägga ned på grund av att riskkapitalbolag har startat stora skolkoncerner i kommunerna? Det leder till att eleverna förflyttar sig från dessa kooperativ till helt andra skolor som inte har samma syfte som dessa på landsbygden.