prot · H909120 · 2022-05-30 00:00:00 — Det justerade protokollet utkommer eller som talmannen bestämmer. Talare som vill göra anmärkningar mot snabbprotokollet ska anmäla detta den tredje vardagen efter sammanträdet. § 1 Justering av protokoll Protokollen för justerades. § 2 Meddelande om frågestund Tjänstgörande ålderspresidenten meddelade att frågestund skulle äga rum . § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:509 Interpellation 2021/22:509 Uppföljningsmodell för att kvalitetssäkra polisens arbete av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:510 Interpellation 2021/22:510 Säkerställande av kvalitet före kvantitet i polisutbildningen av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:511 Interpellation 2021/22:511 Avräkning på demokratibiståndet för flyktingar från av (L) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang. Interpellation 2021/22:520 Interpellation 2021/22:520 Incitament för anpassning till av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 4 Anmälan om faktapromemorior Tjänstgörande ålderspresidenten anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM90 Direktiv om ett kombinerat tillstånd för arbete COM(2022) 657, COM(2022) 655 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:FPM91 Reviderat direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning COM(2022) 650 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:FPM92 Digitalisering av viseringsförfarandet COM(2022) 658 till socialförsäkringsutskottet § 5 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:250 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:247 till finansutskottet 2021/22:4744 till näringsutskottet 2021/22:4741, 4746, 4748, 4750 och 4751 till miljö‑ och jordbruksutskottet 2021/22:4743, 4745, 4747 och 4749 till socialutskottet COM(2022) 144 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2022) 174 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2022) 242 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 6 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:FiU37 Ändrade regler om säkerställda obligationer Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden 2021/22:MJU25 En ny växtskyddslag 2021/22:MJU27 En ökad differentiering av strandskyddet § 7 Barnets bästa när vård enligt LVU upphör – lex lilla hjärtat betänkande 2021/22:SoU33 Barnets bästa när vård enligt LVU upphör – lex lilla hjärtat (prop. 2021/22:178) 1 (S): debatterar vi Barnets bästa när vård enligt LVU upphör – lex lilla hjärtat. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nummer 2. För hände det fruktansvärda som inte fick hända: Den lilla flickan avled efter vanvård i hemmet. Flickan, som i familjehemmet gick under benämningen ”Lilla hjärtat”, hade i familjehemmet av kammarrätten bedömts kunna flytta hem till sina biologiska föräldrar. , Inspektionen för vård och omsorg, var inte nådig i sin kritik mot den aktuella kommunen. menade att hade låtit föräldrarna dirigera villkoren vid hemflytten samt att kommunen inte haft kontakt med föräldrarna förrän två orosanmälningar kom, efter att flyttat hem igen. Det är med sorg i hjärtat man läser om alla brister i kommunens handläggning gällande ett barns liv. Många frågor finns fortfarande. Var det fel på lagstiftningen, eller fanns det uppenbara brister hos ? I kommunens fall är det helt uppenbart; här visar sig tydliga brister. Därför har regeringen och socialutskottet sett över befintlig lagstiftning och lagt fram olika förslag som ska göra det tryggare för familjehemsplacerade barn. ställde sig en majoritet bakom en proposition om att göra till svensk lag. Lagen gäller från och ska vara en bottenplatta i allt arbete som rör barn, i synnerhet barn som är placerade. har beslutat att det ska bli lättare att göra en vårdnadsöverflyttning, det vill säga att vårdnaden flyttas till familjehemmet. Det har också beslutats om att vårdplanen ska göras om placering i familjehemmet, och det juridiska stödet för barnet har skärpts vid omprövning av vården. För att trygga situationen runt alla placerade barn vill regeringen och socialutskottet göra mer. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska se över kvaliteten för alla barn som är placerade i familjehem, HVB-hem, det vill säga hem för vård och boende, och Sis-hem, som drivs av . har också skärpt tillsynen från samhällets sida, och för HVB-hem finns nu ett register där kommuner kan ta reda på det aktuella HVB-hemmets kvalitet inför en eventuell placering. Regeringen har också i årets budget tillskjutit medel till Sis för att höja personalens kompetens och också höja säkerheten och tryggheten för placerade barn på Sis-hemmen. Utskottet är också tydligt med att Sis omgående måste komma till rätta med de missförhållanden och det övervåld som förekommer på flera av Sis boenden. I socialutskottet har ytterligare ett utredningsförslag presenterats, där utredaren föreslår vissa tillägg och förändringar i det förslag som regeringen levererat i lex Lilla hjärtat, dagens proposition. Detta förslag är nu ute på remiss, men behandlar vi lex Lilla hjärtat. Regeringens proposition handlar om flera saker. För det första ska det vara tydligt vad som är barnets bästa vid en omprövning av placering i familjehem. Vården får inte upphöra förrän man bedömt att förändringen av omständigheterna hos föräldrarna är varaktig och genomgripande. Detta innebär att socialnämnden måste känna sig trygg med att förändringen är långsiktig och kommer att hålla . För det andra kan socialnämnden, om den vid en bedömning kommer fram till att förändringen hos föräldrarna inte är bestående, genom ett flyttningsförbud stoppa hemflytten, om det finns risk för att barnets bästa inte kan garanteras vid en hemflytt. Nummer tre i förslaget är att det ska kunna ansökas om vårdnadsöverflytt till familjehemmet placering – är det . Om ett litet barn har knutit an och känner trygghet hos familjehemsföräldrarna är det rimligt att dessa också kan bli vårdnadshavare. Nummer fyra i förslaget är att socialnämnden ska ha skyldighet att följa upp situationen efter att placeringen har upphört. Det kan anses vara givet att gör denna uppföljning, men lagen har tidigare bara krävt detta . är förslaget i stället . I ett tillkännagivande till regeringen i dagens betänkande anges att uppföljningen ska ske . Detta är ett intressant förslag, tycker jag. Det kan aldrig skada att vi har långa och trygga uppföljningar vid en hemflytt. Det är till gagn för både barnet och föräldrarna. Det femte och sista förslaget i propositionen är att drogtester ska kunna tas vid umgänge och hemflytt. Det är självklart att föräldrar som varit inne i ett missbruk ska lämna drogtester. Detta förslag skapar också en trygghet för både barnet och föräldrarna. Föräldrarna har fortsatt krav på sig att vara drogfria och sköta sig, och samhället har tryggat barnets situation vid hemflytten. Jag är stolt över att samtliga partier i socialutskottet ställer sig bakom propositionen, även om det finns en önskan om att göra ytterligare insatser. Jag kan se att propositionen kommer att göra stor nytta när det gäller att skapa större trygghet för placerade barn, men även för de familjehem som gör stora investeringar i att ge det placerade barnet en trygghet. Kraven på föräldrarna är relevanta. Självklart ska en hemflytt följas upp , för det fanns ju en tydlig anledning till att barnet blev placerat. Lika självklart är det att ta drogtester för att skydda barnet om föräldrarna har ett aktivt missbruk. I det fall föräldrarna inte kan eller vill göra förändringar i sina liv så att barnet kan bli tryggt i hemmet ska samhället se till att barnet blir kvar i familjehemmet. Jag vill därför avsluta med att yrka bifall till proposition i dess helhet. 2 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 6, som handlar om kompetens vid domstolar, men jag står naturligtvis bakom övriga yrkanden också. Flickan som gett namn åt denna proposition lever inte längre. Men hon lever vidare i ljust minne hos många människor, och hon lever vidare genom det politiska arbete som sker i hennes namn. Berättelsen om lilla är mer smärtsam än vad man orkar ta in. Hon dog efter att ha hittats invirad i plast under en säng, bragd om livet av sina egna biologiska föräldrar. Den lilla flickan, som omhändertogs på BB och som föddes med svår abstinens, hittas alltså död i sina biologiska föräldrars lägenhet efter att hon tagits från ett kärleksfullt familjehem, där hon utvecklats och mått bra, och flyttats till biologiska föräldrar som hon inte kände och som inte kände henne. Bilderna av det lilla blonda yrvädret spreds när hennes familjehemsmamma, , tog det smärtsamma beslutet att dela med sig av det fruktansvärda öde som drabbat ”Lilla hjärtat”, ett beslut som hon tog för att få människor att reagera och för att påbörja ett arbete som ska leda till förändring. Själv klarade jag inte av att läsa beskrivning av öde i den fina och välskrivna artikeln i ett stycke, utan jag fick läsa den i omgångar. Men ur sorgen och ilskan föddes också beslutsamhet och handlingskraft. Vi moderater bestämde oss för att detta inte skulle stanna vid en sorglig och ofattbar historia utan att det nu fick vara nog. Därför presenterade och jag det utskottsinitiativ som jag sedan lade fram dagen därpå i socialutskottet. Det innehöll tre skarpa lagförslag och ett antal övriga förslag som behövde utredas ytterligare. Det viktigaste förslaget var att förändra LVU så att barn också efter att skälen till tvångsvård upphört kan stanna i sina familjehem om det var detta som var barnets bästa. Det är självfallet i regel det bästa för ett barn att komma tillbaka till sin egen biologiska familj, men . Lagstiftningen måste göra det möjligt för dessa barn att stanna. Efter några veckors beredning stod det klart att regeringen inte skulle gå oss till mötes. Barnets bästa kunde enligt det socialdemokratiska statsrådet inte bli ett eget rättsrekvisit, och vi tog då det ovanliga steget att fortsätta att bereda dessa lagförslag i och socialutskottet. Och vi hade glädjande nog ett starkt stöd. Alla partier – Liberalerna, , – ställde sig bakom detta. Det var alltså bara de två regeringspartierna, och Socialdemokraterna, som inte gjorde det. Jag vill verkligen varmt tacka de kollegor som jag har arbetat med för det fina samarbete som vi har haft. Ungefär då, fru ålderspresident, förstod regeringen att de behövde påbörja en egen utredning. Det finns alltså två parallella utredningar med delvis två olika inriktningar: den ena fast besluten att barnet ska bli ett eget rättsobjekt och den andra till synes lika besluten att barnet inte ska bli ett eget rättsobjekt med egna rättigheter. och egen utredning är just nu ute på remiss. Det är utredning, som nämndes tidigare. Den kommer förhoppningsvis att kunna behandlas . Först då, fru ålderspresident, kommer vi att ha den riktiga lex Lilla hjärtat på plats. För sanningen är att den proposition som vi debatterar inte hade räddat ”Lilla hjärtat”. tillsatte den dåvarande alliansregeringen en utredning för att titta på hur man kunde förbättra lagstiftningen runt utsatta barn och förstärka barnets egen rätt och egna rättigheter. lade dåvarande statsrådet fram tilläggsdirektiv till denna utredning. Dessvärre förlorades valet , och en rödgrön regering tog över. Alliansregeringens utredning, som blev klar , lades i byrålådan, och den rödgröna regeringen riktade sitt fokus mot andra frågor, inte mot utsatta barn. På många sätt har det varit nästan åtta förlorade år för utsatta barn. Om inte hade lagt fram sitt utskottsinitiativ och om inte socialutskottet och så ihärdigt jagat på regeringen hade inte heller denna proposition sett dagens ljus. Jag måste säga att om det är någon proposition som statsrådet borde ha visat sitt engagemang och just hjärta för så är det denna, men inte heller finns hon här i kammaren. Finns det då inte något bra i propositionen? Jo, självfallet gör det det. Vi tar nu äntligen steg åt rätt håll i flera avseenden. Min svärfar sa alltid: Du ser aldrig hur fort du har gjort något, bara hur väl du har gjort det. Kanske regeringen skulle ha tagit lite mer tid på sig eller möjligen bjudit in den majoritet som vill göra dessa förslag till något mer, som på riktigt påverkar barns liv. Det är i sanning obegripligt att vi har ett parti och en regering som så ihärdigt har arbetat emot det som tydligt är riksdagsmajoritetens vilja. Jag vill till exempel lyfta upp frågan om drogtester. Där har vi nu ett enigt utskott, och till och med socialdemokraterna i kör nu över sin egen regering då de inser att möjlighet till drogtest, som den socialdemokratiska regeringen föreslår, inte kommer att garantera att föräldrar med drogproblem testas. Det krävs ett obligatoriskt krav på drogtest för att få ha umgänge eller återfå vårdnaden om sitt barn för att samhället ska kunna säkerställa att så sker. Det handlar om att göra allt för att säkerställa barns trygghet. Vidare har utskottets majoritet konstaterat att uppföljningen efter avslutad vård enligt LVU måste vara längre än regeringens föreslagna maximala , eller som längst, som regeringen skriver. Det innebär att uppföljningen kan vara en månad eller . Utskottet vill i stället se med möjlighet till ytterligare förlängd tid om den individuella situationen kräver detta. Jag längtar – jag kan inte förneka det – när kommer att göra det arbete som regeringen inte har förmått. Oavsett valresultat kommer det att finnas en stabil majoritet i denna kammare för att åtgärda det som är alltför svagt i dagens proposition och att göra det som regeringen inte förmådde, det vill säga göra barnet till ett eget rättsobjekt och ge barnet egna rättigheter. Men, fru ålderspresident, det är bara en ny moderatledd regering som kommer att ha utsatta barn högt prioriterat på dagordningen och som kommer att ta ett samlat grepp. Varken dagens förslag, lex Lilla hjärtat, eller de förslag som finns i utredning räcker till. Mycket mer behöver göras, och bara en ny moderatledd regering kan leda detta arbete. Avslutningsvis, fru ålderspresident, har barn rätt att få en fin och trygg barndom. Barndomar går inte i repris. Det är inte alltid dna som säkerställer var tryggheten och kärleken finns. Därför måste nu barnets bästa gå före föräldrars rätt till sina barn. Barn ska växa upp i familjer som de älskar och som älskar dem. 3 (S) replik: Det är intressant att få stå här och ha ett replikskifte med ledamoten . Jag missade det sist, så jag tar det i stället. Jag har en fråga till ledamoten, fru talman. Det jag tycker har känts bra i socialutskottet är att alla partier har velat göra det tryggare för placerade barn och barn som är i riskzonen. Jag vet att ledamoten har ett stort engagemang, och det ska hon absolut ha kredit för. Det har kommit många bra och intressanta förslag från oppositionen om tillkännagivanden till regeringen. Många är bra, och det är sådant som vi kommer att följa upp. Jag vet också, fru talman, att det finns mer därtill som ska följas upp. Men diskussionen handlar också väldigt mycket om resurser till kommunerna och till . Vi kan konstatera, fru talman, att regeringen –2020 lade ett tillskott på 1,4 miljarder till kommunerna. Detta bidrag togs bort 2021, men kommunerna såg ändå att satsningen var till god hjälp när det gäller att anställa nya socialsekreterare, nya chefer och ny behandlingspersonal. Man har också sett till att behålla dem med hjälp av egna pengar. Vi kan konstatera att regeringen har gjort en höjning av statsbidragen så att nivån nu är 27,5 miljarder högre än 2018. Vi tänker att dessa pengar även ska kunna användas till . Jag ställer en fråga till ledamoten : Kan ledamoten garantera att en ny borgerlig regering, om det blir regimskifte, kommer att tillföra mer medel till under den kommande mandatperioden? 4 (M) replik: Tack så mycket för frågan – det är fantastiskt att få för att berätta vad man vill göra när det gäller de här frågorna! Det finns många saker vi vill göra. har föreslagit inte mindre än 27 tillkännagivanden till regeringen . Det finns alltså åtskilligt med förslag från socialutskottet och om olyckan skulle vara framme och det blir en röd regering som ska ta hand om dem efter valet. Vi får hoppas att så inte sker, för vi vet att en moderatledd regering kommer att vara väl förberedd för att börja hantera frågorna. Vi har till exempel förslag som finns med bland våra reservationer. Det handlar om att vi behöver inrätta domstolar som har särskild kompetens för de här målen för att det ska bli riktigt rättssäkert och tryggt för både barn och andra i de här frågorna. När det handlar om just pengar kan vi börja med att säga att specialdestinerade statsbidrag sällan brukar vara någonting som vare sig socialdemokratiska eller moderata kommunalråd vill ha. Man vill ha resurserna för att kunna hantera det hela på absolut bästa sätt, och det gäller oavsett om det är regioner eller kommuner. Jag är väldigt mån om att man ska ha rätt resurser och att man ska göra rätt prioriteringar i de olika kommunerna, för det är där problemet finns. Det känner både och jag väl till. Men då krävs också mycket annat. Är beredd att garantera att det blir en förbättrad utbildning och ett förbättrat stöd? Kommer de nyutexaminerade socialsekreterarna, som ofta får ta hand om de svåraste ärendena, att få ett förbättrat stöd? Kommer det att läggas fram sådana förslag om olyckan skulle vara framme och Socialdemokraterna fortsatt får sitta i regeringsställning? 5 (S) replik: Tack för frågan, ledamoten ! Jag konstaterar att ledamoten inte svarar på frågan om huruvida man kommer att tillskjuta mer medel under en kommande mandatperiod. Det är tydligt att det inte kommer något svar på det. Man kan säga att de pengar som vi har lagt i riktade statsbidrag var till för att höja kompetensen och bemanningen. Vi har också sett i utvärderingar att dessa pengar har gått till det som åsyftades: att höja kompetensen och öka bemanningen. De har varit till stor hjälp när det gäller att höja kompetensen hos personalen. Men det finns alltid hål att fylla; det vet ledamoten och jag, som har varit kommunalpolitiker. Jag vill ställa frågan återigen: Är ledamoten beredd att i en moderatledd regering rikta mer pengar till kommunerna så att man också kan få till den bemanning som ledamoten lyfter behovet av? 6 (M) replik: Jag utgick faktiskt ifrån att ledamoten visste att det har tillskjutits medel. Men, som jag försökte förklara tidigare, har vi inte tillskjutit dem som specialdestinerade medel, utan vi har tillskjutit dem till det större området. Det borde ledamoten veta om. Det är klart att en moderatledd regering kommer att satsa på området utsatta barn. Jag har en partiledare som har ett mycket väl känt mångårigt engagemang i de här frågorna. Han har också föreslagit en hel del saker som vi har hanterat i socialutskottet. kan förmodligen inte personligen dra hit . Han kan inte heller svara på den fråga jag nu ställer, fru talman, så den får väl betraktas som mer retorisk. Men är det inte märkligt att vi står och diskuterar lex Lilla hjärtat medan ansvarig minister lyser med sin frånvaro? Är det inte märkligt att vi nu ska ta dessa steg – som Socialdemokraterna hävdar är väldigt viktiga medan vi har pekat på svagheterna i förslag efter förslag – och ansvarig minister inte finns i kammaren för att försvara dem? Jag tycker, fru talman, att det är väldigt anmärkningsvärt. Men jag lovar att när vinner valet tillsammans med några ytterligare partier kommer vi att ha de här frågorna väldigt högt på agendan på ett helt annat sätt än vi har sett att Socialdemokraterna har haft . 7 (SD): En barndom går aldrig i repris. Jag kommer, så länge jag har möjligheten, att påverka och göra min röst hörd för de barn som finns inom . Men det gäller även de barn som har varit där och de barn som kommer att vara där. arbete och funktion är oerhört viktiga och betydelsefulla för många ungas chans till förändring men också för en ny möjlighet i många ungas liv. Ett stort ansvar vilar därför på socialsekreterarna, men även på ansvariga politiker i landets nämnder med ansvar för dessa frågor. Ansvaret vilar också i synnerhet på oss lagstiftare. Det är viktigt att rätt beslut fattas, att rätt insatser sätts in i rätt tid och att dessa är väl avvägda. Vi behöver få till ett stärkt barnrättsperspektiv och en ökad rättssäkerhet för barn i samhällets vård, och särskilt för dem som behöver tvångsvård. För att uppnå kvalitetsförbättringar och stärka barnets rätt måste det till ett antal åtgärder. har föreslagit 27 tillkännagivanden till regeringen på detta område. Det visar att vi har en stark opposition, som är engagerad och verkligen vill driva dessa frågor på riktigt. Fokus på barnet och den unge bör helt enkelt stärkas. Vi kan inte längre låta föräldrarnas rätt till sina barn väga tyngst, och ska inte fokusera på att barnet ska hem så fort det finns utrymme för det. Vi behöver i stället fokusera på barnets egen rätt. Det finns exempel på barn för vilka LVU har hävts för att föräldrarnas situation ser lite annorlunda ut. Barnet flyttas hem, för att återigen placeras. Vi behöver ha mer långsiktighet, mer stabilitet och mer trygghet. Vi ska undvika flyttkaruseller, fru talman, och att barn hamnar i ett allt sämre mående. I hand med detta går givetvis även rättssäkra bedömningar och att rätt kompetens för beslutstagande finns i nämnderna. Vi debatterar regeringens proposition Barnets bästa när vård enligt LVU upphör – lex lilla hjärtat. Jag kan ärligt säga här i kammaren att jag är osäker på hur långt regeringen egentligen hade kommit i det här arbetet om det inte vore för utskott, som ligger på ihärdigt i de här frågorna. Men regeringen lämnar nu förslag som är i linje med de tillkännagivanden som utskottet gjort , då inte minst med anledning av fallet med ”Lilla hjärtat”, som min kollega gjorde en fin dragning om. fanns det på en utredning som den borgerliga regeringen låtit göra. Hade Socialdemokraterna inte låtit den ligga i byrålådan hade vi sannerligen varit betydligt längre fram i denna så viktiga lagprocess. är regeringens förslag i alla fall här, men det räcker inte hela vägen. I den utredning som utskott har gjort är vi tämligen överens om att mer behövs, inte minst att barnets bästa ska bli ett eget rekvisit. Barnets rätt ska väga tungt, fru talman. Tillsammans med och Liberalerna för vi också fram vikten av obligatoriska drogtester, vilket utskottet har förslagit för regeringen i ett tillkännagivande i detta betänkande. I vanlig ordning levererar regeringen ett mellanmjölksaktigt förslag om att det ska ges möjlighet att utföra drogtester. Vill vi på riktigt undvika att barn flyttas hem till drogmiljöer måste detta göras obligatoriskt. Det gäller givetvis enbart i de fall där missbruk är eller har varit en anledning till att barnet har varit placerat från första början. Vi vet hur det faktiskt ser ut ute på landets socialtjänster. Det är en hårt ansatt personalstyrka som är utsatt för hot och våld, en bemanning med onödigt stor rotation samt tyvärr allt som oftast en tuff budget. Då duger det inte att inte ge dem lagstödet i sin helhet att utföra dessa tester. Vad regeringen nu gör är att låta de socialsekreterare som står mitt ute i verkligheten ta beslutet, i stället för att regeringen gör det. Det är ynkligt, fru talman.