prot · H90963 · 2022-02-02 00:00:00 — Jag har träffat olika kommuner och fått ta del av hur man jobbar med dessa frågeställningar och hur man i olika samverkanskommuner har valt att anordna utbildningarna. Det gäller framför allt svenskundervisningen, som är så viktig för dessa grupper. Det jag i flera fall kan se är att de förslag regeringen nu kommer med redan är en reell verklighet i flera kommuner och samverkanskommuner. Där jobbar man redan med strukturerade individuella planer och i nära samverkan med både arbetsförmedling och arbetsmarknad – och självklart med lärarledda lektioner. I dessa kommuner har man också redan nu betydligt bättre statistik när det gäller antalet individer som har lyckats bli godkända och kommit vidare, antingen till andra utbildningar eller till arbetsmarknaden. Det är dit, fru talman, vi måste komma med all svenskutbildning i hela landet. Det ser tyvärr inte lika bra ut i alla kommuner, och därför måste det hela tydliggöras med utökat ansvar och tydliga skyldigheter. Alla måste få chansen att lära sig det svenska språket; det är den enda vägen in i det svenska samhället. Därför är detta en mycket viktig proposition. Jag yrkar därmed bifall till utbildningsutskottets förslag till beslut. 38 (M) replik: Först har jag en fråga, för jag blir lite förbryllad av de tidsangivelser som anger i talarstolen. Om jag läser innantill i betänkandet ser jag nämligen att det står så här: Det innebär att den föreslagna garanterade undervisningstiden rymmer de 15 garanterade undervisningstimmarna i sfi och därutöver 8 timmars undervisning. Så står det, till skillnad från det som ledamoten angav här i talarstolen om att det skulle vara därutöver. Som jag läser betänkandet är det inom de . Men du får gärna förtydliga vad du tänker kring detta. Det är min ena fråga. Min andra fråga handlar om risken för undanträngning. Du anger här att det ska ingå i schablonersättningen, och så är det givetvis. Men hur ser du på risken för undanträngning i kommunernas sfi? 39 (S) replik: Välkommen, , till utbildningsutskottet! Det ska bli trevligt att se dig där. Tack för frågan! Det är ganska tydligt att propositionen innebär att det ska bli lärarledd svenskundervisning. Sedan ska det kompletteras med annan utbildning. Det kan vara antingen ur komvux eget utbud eller av annan utbildningsanordnare. Det viktigaste är, precis som jag sa, att det är en sammanhållen, strukturerad och planerad utbildning. Jag har sett flera olika exempel där det här fungerar fantastiskt bra, och då är det verkligen med individen i fokus så att man snabbt ska komma vidare. En sammanhållen utbildning för ny-anlända som har utbildningsplikt Det är inte meningen att man ska ha eller som en heltid, utan det ska vara 23 timmars sfi-utbildning kompletterat med annan utbildning. Det är då vi får effektiviteten och snabbheten i genomförandet av utbildningen. Jag tror inte att risken för undanträngning är särskilt stor. Det här är , som jag ser det, ett uppdrag som kommuner har: att i samverkan med Arbetsförmedlingen se till att alla nya svenskar får en adekvat utbildning i svenska språket och även en grundläggande utbildning. Det vi har sett är att det inte har fungerat på alla håll, och det är det vi måste försöka säkerställa att det nu gör. Därför tydliggör vi uppdraget. Det borde alla stå bakom, kan jag tycka. 40 (M) replik: Det där satte fingret på det som jag var orolig för och det som jag misstänkte, nämligen att detta i praktiken inte kommer att lösa problemet. Det finns mycket riktigt många skickliga kommuner runt om i . Jag har själv haft förmånen att besöka många av dem, inte minst som kommunalråd med ansvar för de här frågorna. Jag vet att det finns många kommunalråd som sliter hårt för att kunna erbjuda en viktig utbildningsmöjlighet och få fler nyanlända i arbete betydligt snabbare än . Men problemet är dels att de inte får ersättning för det, dels att Arbetsförmedlingen, som ju är ytterst ansvarig för tillsynen och uppföljningen av deltagande i etableringsprogrammet, inte heller kräver det. Det innebär att det blir upp till en enskild kommun att se till detta. Det finns mycket riktigt många kommuner som gör ett fantastiskt arbete, men långt ifrån alla gör det. Framför allt följer inte heller staten upp sitt ansvar vare sig med ersättning eller med kravställande på kommunerna att det är detta de ska erbjuda. Det kan till exempel handla om att kombinera möjlighet till sfi med en relevant praktikplats och att kunna läsa in en yrkesutbildning kombinerat med praktik. Det finns många fantastiska exempel runt om i som vi verkligen skulle behöva ta fasta på och sprida till fler. Men problemet kvarstår. Det här löser inte problemet. 41 (S) replik: Jag anser att det här faktiskt är en del av en sådan lösning. Vi tydliggör verkligen kommunernas ansvar, och vi tydliggör verkligen Arbetsförmedlingens ansvar. Men det vi också gör är att vi erbjuder och trycker på hur viktigt det är med samverkan mellan kommuner, helst i arbetsmarknadsregioner. Vi gör det på flera områden både vad gäller gymnasiestudier, som det kommer förslag om, och när det gäller vuxenutbildning. Jag måste säga att det är i samverkansområdena – i alla fall när det gäller mindre kommuner som en sådan som jag kommer ifrån – som man kan lösa alla dessa uppgifter på ett bra och tydligt sätt. Om man har denna samverkan, som jag tycker är så viktig, kan man få till en bra utbildning, kanske inte precis i hemkommunen men i en annan samverkanskommun. Då har man samma kostnad som om kommunen skulle erbjuda eleven denna utbildning i hemkommunen. Det är precis så vi måste jobba. En sammanhållen utbildning för ny-anlända som har utbildningsplikt nämnde tidigare sfi, praktikplats och annat. Det finns verkligen många goda sådana exempel. Det är också detta som är en del av meningen med propositionen: att än en gång tydliggöra att samverkan mellan Arbetsförmedlingen, praktikplatser och språkundervisning är viktigt. Jag menar att det här är ett steg i rätt riktning, och jag hoppas verkligen att detta kommer att genomföras och bli verklighet. 42 (C): diskuterar vi en sammanhållen utbildning för nyanlända med utbildningsplikt. Ett jobb är den finaste biljett man kan få in i samhället. Det är många nyanlända som vill göra mer för att komma i arbete. Men då behöver det ges bättre förutsättningar för människor, och då behöver de få rätt stöd för att kunna ta denna möjlighet. Inom ramen för januariavtalet drev igenom det som kallades för intensivåret. Det hjälper nyanlända som står närmare arbetsmarknaden att under upp till ett års tid få intensiva insatser som sker parallellt eller i tät följd och i ett högt tempo. Intensivåret ger en bättre start, och det ger möjligheter till en intensiv start. Det är ett kvalitetslyft av etableringsuppdraget som ställer höga krav på individen. Syftet är att deltagarna ska komma i arbete efter påbörjat intensivår. Fokus är på språk, arbetsplatsnära insatser och kortare utbildning. Det är viktigt både för dem som står närmare arbetsmarknaden och för dem som diskuteras, de nyanlända som står längre ifrån, att det tas ett bättre helhetsgrepp och därmed skapas förutsättningar för en fungerande etablering. Detta betänkande handlar om nyanlända invandrare som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete för insatsen. Då ska utbildningen syfta till att i strukturerad form ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna fortsätta studera eller etablera sig på arbetsmarknaden. Det är bra att det fastställs en garanterad undervisningstid med lärarledd tid för att ha fokus på kvalitet, men det krävs också, vilket jag kommer in på senare, mer insatser för att få fler behöriga lärare inom gruppen, inte minst inom sfi. Det konstateras i propositionen att informationsutbytet mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver underlättas. har också Arbetsförmedlingen och presenterat en rapport kopplat till informationsutbytet. Jag räknar med att regeringen tar arbetet vidare med att underlätta detta. Det är viktigt att säkerställa att myndigheterna bättre kan skapa förutsättningar för denna målgrupp och att fler därmed kan komma närmare arbetsmarknaden. Vi i är positiva till de förändringar som debatteras, men vi vill också peka på att det behövs fler åtgärder för att de nyanlända ska få bättre möjlighet att etablera sig i . En nyckel till det är språket. Där ser vi bristande kvalitet på vissa ställen när det gäller svenska för invandrare. En mycket stor del av dem som går sfi lär sig inte svenska tillräckligt väl, och undervisningen är på sina håll illa anpassad utifrån olika individer och av ojämn kvalitet. En sammanhållen utbildning för ny-anlända som har utbildningsplikt Inom svenska för invandrare behövs det också ett kvalitetslyft, inte minst det jag tog upp tidigare om att se till att vi får fler behöriga lärare. Över hälften av de tjänstgörande sfi-lärarna har inga högskolepoäng i svenska som andraspråk. har en pedagogisk högskoleexamen och minst 30 högskolepoäng i svenska som andraspråk. har presenterats och remitterats, och den lägger fram ett antal förslag för att stärka kvaliteten inom sfi. Det var också samma utredning som lade fram det delbetänkande som är grunden för detta ärende. I slutbetänkandet pekar man på flera åtgärder för att stärka kvaliteten inom svenska för invandrare. Det handlar om kompetensutvecklingsinsatser för att få fler behöriga lärare och om bättre granskningar av dem som anordnar utbildningar. Från sida ser vi att det finns flera delar i utredningen som är bra och viktiga. Jag hoppas också att regeringen tar dessa vidare. Det är viktigt utifrån att stärka kvaliteten för dem som är nyanlända till och ge dem bättre förutsättningar, inte minst när det gäller språkutbildning. Avslutningsvis kan jag också konstatera att den utredning om resultatbaserad ersättning för sfi-undervisning, så kallad sfi-peng, som drev på för inom ramen för januariavtalet ska presenteras. Vi vill se att den reformen genomförs för att möjliggöra mer fokus på resultat, se till att fler människor lär sig språket och genom konkurrens med nya utbildningsanordnare också kunna stärka kvaliteten. Jag ser fram emot att ta del av den utredningens slutsatser. står bakom utskottets förslag i betänkandet, så jag yrkar bifall till detta. 43 (KD): stöder förslagen i propositionen om en sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt. Givetvis ställer jag mig också bakom vad som framgår av särskilda yttrande i betänkandet. har tyvärr kommit att bli ett djupt segregerat land, och vi ser ett växande utanförskap. Det som enligt Socialdemokraterna skulle bli EU:s lägsta arbetslöshet blev i stället EU:s fjärde högsta. Långtidsarbetslösheten går upp, och många av dem som saknar arbete har invandrat till . Faktum är att varannan vuxen invandrare i vårt land inte kan försörja sig själv. har faktiskt misslyckats fullständigt med integrationen. En anledning är naturligtvis att vi har tagit emot för många invandrare på för att de på allvar skulle kunna integreras på ett bra sätt och bli en del av det svenska samhället. En annan anledning är att vi i denna kammare varken har förmått att ställa tillräckligt tuffa krav på integration eller har förmått att reformera arbetsmarknaden så att fler människor faktiskt skulle kunna få möjlighet till ett jobb. Det som behövs nu är fler och bättre vägar till integration, vägar som leder oss bort från segregationen, som stärker samhällsgemenskapen och som ger fler människor hopp om en bättre framtid. En sammanhållen utbildning för ny-anlända som har utbildningsplikt Det stora antalet nyanlända med kort eller ingen utbildningsbakgrund som kom till har medfört att vuxenutbildningen ställs inför helt nya krav och andra förutsättningar . Att stärka möjligheterna till utbildning är ett viktigt led i att fler ska få möjlighet till ett jobb. välkomnar därför skyldigheten för kommunerna att inom komvux erbjuda en sammanhållen utbildning för dem som befinner sig inom etableringsprogrammet och som på grund av sin korta utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i programmet. Vi stöder även förslaget att personer som omfattas av utbildningsplikt ska få en garanterad undervisningstid i enlighet med det förslag som har lagts fram. Den sammanhållna utbildningen ska inkludera utbildningar som gör att fler nyanlända kan skaffa sig arbete, och det är viktigt att språkutbildning kan kombineras med yrkesutbildning. Vi anser även att nyanlända kvinnor som är föräldralediga behöver kunna omfattas av svenskundervisning i form av ”sfi med baby”. stöder som sagt förslagen i propositionen, men vi anser nog att regeringen hade kunnat ta ett bredare grepp kring nyanländas etablering. För det första noterar vi att det i propositionen inte anges någon bortre gräns för utbildningsplikten. I SOU 2020:66 föreslogs exempelvis en tidsgräns för hur länge en elev får delta i sfi-undervisning, men något liknande föreslår alltså inte regeringen. Vi hade för det andra gärna sett ett förslag om att utöka etableringsprogrammet jämfört med och låta det gälla , detta så att staten kan ta ett större ansvar för de nyanländas integrering så att vi avlastar kommunerna – därav vårt särskilda yttrande här . Med det sagt ställer vi oss bakom propositionen. 44 (L): Liberalerna har länge arbetat för en sfi-utbildning med kvalitet i fokus. Det har vi gjort just på grund av att vi är besjälade av vikten av att som nyanländ lära sig det svenska språket och det svenska samhället. Just det svenska språket är ju, utan att överdriva, nyckeln i en integrationsprocess. Vi behöver göra mycket mer för att stärka sfi-utbildningen. Jag vill också ta detta tillfälle i akt att påminna om att sfi är den skolform som drabbats hårdast av pandemin, inte minst elever på studieväg 1 och 2. Det är de elever som har den kortaste studiebakgrunden, kanske ingen studiebakgrund alls, och som har varit hänvisade till att studera på distans, kanske med bara en mobiltelefon som verktyg. Det här är en grupp av elever som behöver lärande på plats och lärarledd undervisning på plats. Vi får inte glömma bort det. Vi tenderar att göra det. är restriktionerna över, och det vill ju inte minst vi att de ska vara, men konsekvenserna av är väldigt tydliga. Dem kommer vi att bära med oss, och vi kommer att behöva göra någonting åt dem. Det gäller inte minst den här gruppen av elever. Jag vill också påminna om den lärarbrist som finns inom sfi-områden och som har nämnts. Den lärarbristen innebär att det är väldigt många obehöriga lärare som undervisar i sfi . Det behöver vi ändra på. Vi behöver fler behöriga lärare. Den här gruppen är jätteviktig för det svenska samhället, och vi behöver behandla den gruppen som viktig för det svenska samhället. Då behövs en adekvat, behörig lärare. En sammanhållen utbildning för ny-anlända som har utbildningsplikt De studenter som läser på sfi-utbildningen är en heterogen grupp sett till studiebakgrund och i fråga om vidare vägval. Sfi:n måste vara konstruerad så att den ger stöd till alla elever att kunna ta nya, bättre steg vad gäller svenskkunskaper och för att ta sig vidare i integrationen i det svenska samhället, oavsett om det gäller till vidare studier eller ut på arbetsmarknaden. Vi är av uppfattningen att regeringens inslagna väg i huvudsak är positiv. Det är därför som vi inte har en reservation utan ett särskilt yttrande, alltså just för att understryka att den inslagna vägen är bra men att det inte är tillräckligt. Vi bedömer att regeringen skulle behöva vidta mer omfattande och kompletterande åtgärder. Vi hoppas som sagt på till exempel och på andra insatser och förslag, för sfi-utbildningen behöver förbättras vad gäller kvalitet och innehåll. Det behövs för att fler ska kunna göra sig förstådda på det svenska språket, tillgodogöra sig samhällsinformation och inte minst ta sig vidare i sin integrationsprocess. Från Liberalernas sida anser vi att man behöver införa en tydlig progressionstrappa med kontrollstationer vid varje steg men också en bortre tidsgräns vad gäller hur länge man kan befinna sig inom sfi-utbildningen. Sedan finns det naturligtvis särskilda skäl, undantag och så vidare, men det behöver finnas en tydligare ram än vad som finns . Vi anser också att man om man inte når upp till målen vid kontrollstationerna i stället ska kunna få betydligt bättre stöd för att slussas ut på arbetsmarknaden eller till en yrkesskola. Sfi-utbildningen får inte och kan inte vara en ändlös cirkel där elever hoppar av sfi för att varva det med kortare perioder av arbete, ibland på den svarta marknaden, och sedan återkommer till sfi ett tag, går på föräldraledighet, återkommer igen och så vidare. Det finns ingen riktning och inget mål. Det är ett grundläggande problem. Jag var inne på tidigare att vi skulle vilja, vilket vi föreslår i våra program, att man inför en yrkesskola som är fokuserad på bristutbildning, en kortare sådan, för vuxna och som innebär stora inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Just i den här yrkesskolan, för elever som inte når målen vid kontrollstationerna, ska eleverna kunna fångas upp av någonting annat och komma vidare ut i arbetslivet genom en annan form. Alla kanske inte kan gå igenom alla stadier av sfi-utbildningen så som den är utformad . Vi ställer oss bakom det betänkande som vi debatterar, men jag vill påminna om att sfi är viktigt, så låt oss fortsätta göra det viktigt på riktigt. 45 (MP): I är en genomförd gymnasieutbildning den bästa biljetten till ett arbete, inte bara på kort sikt utan för resten av arbetslivet. Vi behöver se till att rusta såväl våra ungdomar som de nyanlända som flyttar till senare i livet med den här inträdesbiljetten till arbetsmarknaden. Dagens förslag om en sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt är ett viktigt steg för att komma dit. En sammanhållen utbildning för ny-anlända som har utbildningsplikt De nyanlända som kommer till med en färdig utbildning – de har kanske varit läkare eller ekonomer i sitt hemland – ska inte i första hand köra taxi utan faktiskt få validera sina utbildningar, komplettera med det som behövs för att arbeta i med samma yrke och snabbt komma in på arbetsmarknaden. Svenska för invandrare för den gruppen behöver se helt annorlunda ut än för dem som kommer från länder där skolan inte fungerar fullt ut för att landet varit krigshärjat , som i , eller för dem som av andra skäl inte har fått gå färdigt sin utbildning. Det kan vara flickor som gift sig som barn och som då slutat skolan. Det kan också handla om dem som kommer från länder där man har klarat sig väl utan en gymnasieexamen och därför inte har en sådan. För de människor som inte redan har en utbildning med sig i bagaget måste samhället erbjuda det. har vi garanterat undervisning i sfi, och utvidgas kommunernas ansvar till att erbjuda 23 timmars undervisning i en sammanhållen utbildning som kan inkludera sfi och till exempel yrkeskurser. Det här är viktigt, inte minst för att vi ser att en del kommuner faktiskt har vägrat att erbjuda utbildning till personer som inte redan är färdiga med sin svenskutbildning. Det finns inte stöd för det i den tidigare lagstiftningen, och det är definitivt inte det bästa för de nyanländas chanser att komma i jobb. Tvärtom är kombinationen av svenskkurser och annan utbildning någonting som kan vara framgångsrikt på samma sätt som kombinationen av svenskutbildning och ett arbete har visat sig vara bra. Det handlar antagligen om att möjligheten att använda svenska tillsammans med andra svensktalande är värdefull i sig. Jag blir väldigt förbryllad när jag försöker förstå hur det kommer sig att ett parti, till skillnad från alla oss andra, är emot det här. Men kanske är den centrala meningen i reservation den där de konstaterar att den här regeln faktiskt också ger nyanlända invandrare rättigheter, och det kanske är jobbigt för ett parti som helst gör skillnad på folk och folk. Vi i tror att utbildningsplikten, för att den ska fungera, måste kombineras med rätten att få en utbildning, och då måste man vara skyldig att erbjuda den. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2021/22:TU5 46 KOPPARKLINT (M): För ordningens skull yrkar jag bifall till reservation 24 under punkt 11, Marktransporter till . Vi pratar om kollektivtrafik. Det är viktiga frågor som har direkt bäring på hela infrastrukturens område. Våra pendlingståg behöver spår som det går att lita på, som är robusta och som klarar av varierande svensk väderlek. Vi har rätt att kräva ett där pendlande människor inte ska behöva stå och frysa på perrongen. Kollektivtrafik ska handla om människors liv och möjlighet att klara av det som vi modernt brukar benämna som livspusslet. Kan människor inte lita på att de kommer till jobbet eller för att hämta på förskolan begränsar det deras möjlighet till karriär och utveckling. Forskning visar att det, i en relation med barn där bara en av föräldrarna kan ta jobb och pendling, i en majoritet av fallen är kvinnan som står tillbaka. Det är hon som tackar nej till jobbet i för att hon inte litar på SL, UL och pendeln från och eftersom det fjärde spåret mellan och aldrig tycks bli byggt. Vi pratar om ensamstående föräldrar som måste ta jobb som innebär pendling med kollektivtrafik för att de ska kunna ställa mat på bordet till sina barn och som och otid blir sena till förskolan för att tåget inte kommer eller för att tåget blir försenat på grund av dåliga spår. Det är de, fru talman, som ofta får försöka förklara för femåringen varför han alltid blir hämtad sist av alla barn eller inte hämtad alls av föräldern. Man får lösa det genom att en snäll vän eller en släkting rycker ut gång efter annan. Det är människor som drabbats av det kaos som varit i , först med ett nytt digitalt system och sedan med sjukdomar som gjort att vart tredje tåg ställts in. Det är människor som drabbas av undermåliga spår och system i . Detta borde vara oacceptabelt. Vi måste bygga in säkerhet och robusthet och utstråla en känsla av trygghet, både organisatoriskt och underhållsmässigt. Detta är för viktigare än höghastighetståg för 400 miljarder. Ute i landet måste bussar kunna köra tryggt på väl underhållna vägar. är det precis tvärtom. statlig väg har hastigheten sänkts på grund av bristande underhåll. Flera riskerar att gå samma öde till mötes . är mycket tydliga. Konsekvensen av regeringens infrastrukturpolitiska proposition är sämre vägar och en ökad underhållsskuld när det gäller både väg och järnväg. Regeringen väljer att underfinansiera underhållet med . Man underfinansierar för att bibehålla nuvarande standard, som har stora och allvarliga brister. Det drabbar företag och pendlare. Det är inte så, fru talman, att det inte finns pengar till infrastruktur . Vi pratar om uppemot 900 miljarder. Men det saknas en politik som ser till att hela kan leva. Det handlar om att pendlingen med storstädernas tåg likaväl som pendlingen med bussar hemma i mitt fungerar. Inget annat är acceptabelt. Vill jag boka en flygbiljett för en resa till andra sidan jorden räcker det med några knapptryck. Då får jag en rutt som inkluderar många länder, flygbolag och flygplatser. Vill jag boka det billigaste och bästa alternativet för en enkel tågresa i måste jag ägna åt att besöka olika hemsidor. Gamla rester av monopol dröjer sig kvar. Här måste vi agera. Vi kan inte ha det på det här sättet. Det ska vara lätt att pendla och lätt att boka. De uppgifter som finns på bör också finnas tillgängliga på en sida där alla andra alternativ finns. Kommunikationerna till och från behöver stärkas. vill bygga ut och utveckla flygplatsen till ledande och till en hubb för jobb och tillväxt. Detta kräver kraftigt förbättrade kommunikationer till och från flygplatsen. Här har regeringen suttit på händerna i sju långa år, blockerade av och bundna till politisk kohandel där och offrats för ägartillskott till SAS. Så kan man inte hantera infrastruktur, fru talman.