prot · H90986 · 2022-03-23 00:00:00 — Men det bästa vore väl, fru talman, om vi fick en sådan omställning att vi inte var beroende av fluktueringar på den globala oljemarknaden och får den situation som vi har utan i stället kan bli självförsörjande och kan ha bilar som går på förnybara bränslen, på el och på biodrivmedel. Det hade varit en väldigt mycket bättre situation. Jag beklagar att har svängt och i stället vill fortsätta att vara beroende av och gynna de länder som jag har radat upp. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in‑ och utresesystem § 12 Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem betänkande 2021/22:SfU14 Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem (prop. 2021/22:81) 14 (S): Jag ska inte ta så mycket av kammarens tid i anspråk för ett ärende som vi i grunden har tagit ställning till vid tidigare tillfälle. Med detta betänkande ser vi till att få den slutliga implementeringen i svensk lagstiftning. Till att börja med vill jag yrka bifall till regeringens proposition, vilket också är utskottets förslag, samt bifall till reservationerna 1 och 2. Ärendet i sig och den EU-förordning som ska implementeras är bra och nödvändiga. I grunden handlar det om hur vi effektiviserar myndigheternas arbete med att hålla koll på vilka människor som befinner sig i EU-länderna. Vad vi nu gör är att vi kompletterar bestämmelserna i lagstiftningen kring skyldigheten att lämna biometriska data, i detta fall fingeravtryck och ansiktsbild, för identifiering och kontroll och att de också ska kunna lämnas till exempel vid en automatiserad behandling eller vid en inre kontroll i landet. När detta genomförs inom hela EU innebär det att möjligheterna blir större att snabbt kunna göra kontroller av en person och en persons rätt att vistas i EU, hur länge och under vilka förutsättningar. Genom en gemensam hantering och digitalisering ökar möjligheterna att få tag i personer som olagligen försöker resa in i EU. Men vi ökar också möjligheten att snabbt kunna kontrollera personer som redan finns i till exempel och som inte har rätt att vistas här. Det finns en bred uppslutning både i riksdag och inom EU för att förbättra och effektivisera myndigheternas möjligheter att få kontroll över att folk inte befinner sig olagligt inom EU. Inte minst mot bakgrund av att vi också har en strävan mot fri rörlighet mellan EU-länder krävs både effektiva kontroller vid EU:s yttre gräns och kontroller inom enskilda länder. Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem I betänkandet föreslår utskottet två tillkännagivanden. Eftersom det under båda dessa punkter är en så kallad falsk majoritet, det vill säga en majoritet som innebär att om kammaren röstar efter partiernas ställningstaganden i utskottet finns det inte en majoritet i kammaren, yrkar jag bifall till båda våra reservationer. Det ena tillkännagivandet berör användningen av begreppet biometriska uppgifter, och det andra handlar om gallring av biometriska uppgifter. I våra reservationer föreslås att inte behöver göra dessa tillkännagivanden, och detta av lite olika skäl. Huvudsakligen kan man dock säga att regeringen är väl medveten om de synpunkter som har framkommit, både när det gäller begreppet biometriska uppgifter och när det gäller gallring. Och när det gäller frågan om gallring har regeringen aviserat att den kommer att återkomma till frågan i en förordning. Av dessa skäl anser vi att det inte behövs några tillkännagivanden i frågorna. Det viktiga med den proposition som vi nu behandlar är att vi får en lagstiftning på plats vid ett införande av systemet så att vi både kan effektivisera gränskontrollerna och kan ge förbättrade verktyg till såväl som brottsbekämpande myndigheter. 15 (M): Fru talman och ärade ledamöter! Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3. Dagens debatt handlar om att svensk rätt ska anpassas efter EU:s nya in- och utresesystem. En förutsättning för att Europeiska unionen ska funka är att vi har fri rörlighet inom unionen. Det förutsätter också att vi gör kontroller vid våra yttre gränser, det vill säga mot tredjeland. För att effektivisera in- och utresa för tredjelandsmedborgare som har rätt att vistas på medlemsstaternas territorium bör våra myndigheter, både nationellt och inom EU, genom likvärdig lagstiftning få samma möjligheter att uppta biometriska uppgifter och data. Genom att myndigheterna får möjlighet att uppta biometriska data och uppgifter kan vi förhindra irreguljär migration. Vi kan identifiera, upptäcka och bekämpa terror och annan grov brottslighet som vill in på Europeiska unionens territorium. Detta förutsätter dock att svenska myndigheter får en lagstiftning som de kan förhålla sig till. Bland annat har pekat på att det behövs större tydlighet gällande svensk lag och europeisk rätt när det kommer till biometriska uppgifter, så att myndigheterna kan arbeta effektivt. Vi ser ett växande skuggsamhälle i , med alltför många som har fått avslag på sina asylansökningar. Det har gjort att inte kan fullfölja sin uppgift. Ett växande skuggsamhälle är någonting dåligt både för individen och för samhället. Det är ett lands skyldighet att veta vem som befinner sig på dess territorium, av många olika anledningar. Från sida anser vi att är en av de myndigheter som ska få möjlighet att behålla uppgifter även när ärendet har avslutats. Vi anser att uppgifterna ska gallras tidigast antingen när personen har blivit svensk medborgare eller när det har gått . Skälet till detta är att myndigheterna ska kunna arbeta effektivt och upptäcka personer som har uppgett oriktiga uppgifter. Jag kan ta ett exempel som bland annat gäller grov brottslighet. Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem har ett avtal med EU om att georgiska medborgare får befinna sig inom Europeiska unionen i . har dock inte använt sig av biometriska uppgifter. Där har det tidigare varit väldigt enkelt för människor inom den grova organiserade brottsligheten att skaffa en ny identitet, alltså ett nytt namn och ett nytt personnummer. Det man bland annat har gjort är att söka sig till länder i Europeiska unionen, varav ett av länderna är , och söka asyl under falsk identitet. Man begår brott, och blir man inte upptäckt åker man tillbaka till – och kommer sedan tillbaka till med ny identitet. Fingret följer alltid med, och det gör även ansiktet. Om våra myndigheter får ta fingeravtryck och en ansiktsbild hjälper det inte om personen återkommer med en annan identitet, för fingret och ansiktsigenkänningen ljuger inte. Därför är det viktigt att våra brottsbekämpande myndigheter och får möjligheten att spara uppgifter längre än vad som föreslås i propositionen. Jag yrkar bifall till reservation 3. 16 (SD): Det är extremt viktigt för unionens trovärdighet i allmänhet att i synnerhet reglerna på det utlänningsrättsliga området är moderna, välfungerande och ändamålsenliga. För att de gemensamma delarna av regelverket ska fungera måste alla bitar finnas på plats. I och med dessa två förordningar, som antogs 2017, blir regelverket lite bättre. Vi anser dock fortfarande att det lämnar vissa saker att önska, särskilt med tanke på de påfrestningar som unionen står inför i form av stora volymer asylsökande och senast även en enorm mängd människor som vistas i unionen enligt massflyktsdirektivet. Det handlar även om EU:s allmänna attraktivitet som arbetsmarknad. Många människor kommer till för att arbeta och fylla luckor på den inre arbetsmarknaden. Det är naturligtvis väldigt viktigt att detta sker på ett sätt som försvårar fusk, trafficking och annan typ av brottslighet. Detta gäller kanske inte minst mot bakgrund av de viseringsavtal som unionen har med det östliga partnerskapet, och jag tycker att det var ett intressant exempel som ledamoten från lyfte fram. Det förslag som ligger på bordet har som sagt sin grund i två förordningar som antogs 2017. Ärendet har alltså redan avgjorts i den delen, och detta ska nu implementeras i svensk rätt. Den ena av dessa brukar kallas in- och utreseförordningen, och den andra brukar kallas förordningen om ändring av gränskodexen. I korthet innebär förslagen i huvudsak att en utlänning som reser in i unionen ska lämna fingeravtryck och bli fotograferad för att hans identitet ska kunna kontrolleras mot in- och utresesystemets databas och att vissa regler förändras vad gäller behandling av personuppgifter. Det är framför allt där våra förslag kommer in. I betänkandet föreslår utskottet två tillkännagivanden till regeringen, men det är som sagt bara utskottets förslag; det är inte så att det finns en majoritet i kammaren för detta. Det gäller när biometriska uppgifter ska gallras samt definitionen av begreppet biometriska uppgifter i lagstiftning, vilket är två viktiga frågor i och för sig. har ledamoten från Socialdemokraterna meddelat att regeringen ser över i alla fall gallringsfristen, och det är väldigt positivt. Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem Vårt parti, , har dessutom två reservationer i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 4. Vi står såklart bakom syftet med dessa regler, nämligen att förbättra kontrollen över de yttre gränserna, förhindra irreguljär migration, underlätta hanteringen av reguljära, lagliga migrationsströmmar och så vidare. Vi tycker dock att den diskrepans som finns mellan svensk rätt och vad gäller definitionen av begreppet biometri inte är bra och att man för att motverka framtida problem vid rättstillämpningen behöver förtydliga detta. Vi tycker också att gallringsfristen för biometriska uppgifter ska förlängas till , vilket är viktigt inte minst ur ett brottsbekämpningsperspektiv. I ett läge där vi har färre utlänningskontroller än vi egentligen skulle behöva och där vi ser en utbredd människohandel finns det ett stort värde i att enkelt kunna identifiera personer även efter att de har rest in i landet. Vi tycker även att biometriska uppgifter som har upptagits inom ramen för ett tillståndsärende inte ska behöva förstöras förrän ärendet är slutligen avgjort eller förrän den person som ärendet gäller faktiskt reser ut från unionen. Vi tycker också att tredjelandsmedborgares in- och utresor på Schengenområdet ska registreras även om de till exempel har uppehållstillstånd eller uppehållsrätt. Att gränsmyndigheterna inte längre kommer att stämpla tredjelandsmedborgares passhandlingar är kanske den största förändring man kommer att se tydligt i och med de här förslagen. Det medför annars att information om resor går förlorad gällande de tredjelandsmedborgare som undantas enligt det här förslaget. 17 HANS (KD): förbättras faktiskt möjligheten att kontrollera vilka som vistas inom Schengenområdet. Vi får bättre möjligheter att motverka illegal migration när nu två EU-förordningar som ska skapa ett gemensamt in- och utresesystem medför anpassningar av svensk rätt. Här ser vi helt enkelt hur EU kan göra säkrare, men vi ser också hur Socialdemokraterna väljer att urholka delar som hade kunnat göra det ännu lite bättre. Det kan tyckas vara små detaljer, men detaljerna kan ha stor betydelse. Vi har från sida lämnat några förslag som vi menar skulle innebära en förstärkt svensk säkerhet, och jag tänkte redogöra för dessa. En fråga är hur länge biometriska uppgifter ska sparas. Vi menar att ska ta till vara möjligheten att spara biometriuppgifter även efter ett avgörande. Vi har lyft fram det behov som finns av att kunna lagra biometriska uppgifter. I propositionen föreslås att många av dessa uppgifter ska raderas efter att de har upptagits, exempelvis när en utlänning fått ett nej på sin ansökan om uppehållstillstånd. Det här är olyckligt av flera skäl. Dels måste den enskilde på nytt lämna in biometriska uppgifter om han eller hon överklagar beslutet, dels innebär det att relevanta uppgifter går förlorade om den här personen väljer att avvika innan en av- eller utvisning har lyckats genomföras. Anpassning av svensk rätt till EU:s nya in- och utresesystem Att personer som får avslag på sina asylansökningar ändå väljer att inte lämna landet vet vi. En allvarlig följd är att vi får ett skuggsamhälle som blir allt större. Vi får ett skuggsamhälle där människor löper risk att utnyttjas och där det finns personer som är beredda att utföra handlingar som orsakar andra och samhället stor skada. Därför menar vi att det bör finnas en möjlighet att spara biometriska uppgifter efter att ett ärende har avgjorts för att kunna använda uppgifterna i arbetet med att verkställa ett utvisningsbeslut. skrev så här: Genom underhandsupplysningar från allmänhet och polis har vi upptäckt personer som har uppehållstillstånd men som ansökt om asyl i en annan identitet. Vi har stött på svenska medborgare med utländskt ursprung som har ansökt om asyl. Det finns personer som har beviljats uppehållstillstånd av anknytningsskäl för att därefter söka asyl i en annan identitet. Det är det här som ligger bakom att vi måste se till att biometriska uppgifter kan sparas. Få här inne i denna kammare lever väl i villfarelsen att vi inte har problem med just identitetsfrågan här i . Vi har också en annan detalj som jag yrkar bifall till, och det är reservation nummer 6 i det här ärendet. Vi ser att det finns en anledning att fortsätta kunna stämpla resehandlingar. Om stämpling av resehandlingar upphör leder det till svårigheter för att exempelvis hantera medborgarskapsärenden på ett korrekt sätt i och med att uppgifter om vistelsetiden går förlorade, och just vistelsetiden råkar ju vara ett av de kriterier som ska mötas av en sökande. Det handlar egentligen om att vi vill ha en hög rättssäkerhet. Den är viktig och bygger på att inte undanhålla verktyg för myndigheter som ansvarar för detta, för de ska kunna skapa ett korrekt underlag att fatta beslut utifrån. påpekar i sitt remissvar att de inte får tillgång till resehistoriken och att det blir svårare att utreda hemvist och tidigare vistelse. Vi instämmer i kritik och vill därför att man fortsatt ska kunna stämpla pass. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.) § 13 Utlänningar i utan tillstånd betänkande 2021/22:SfU16 Utlänningar i utan tillstånd Utlänningar i utan tillstånd 18 (S): Vi ska nu debattera socialförsäkringsutskottets betänkande Utlänningar i utan tillstånd. Enligt utskottet bör regeringen återkomma med förslag i enlighet med vad utskottet anger i flera olika frågor, såsom effektivare informationsutbyte mellan myndigheter, utökad informationsplikt för myndigheter och kommuner, dna-analys vid viss anhöriginvandring, anmälningsplikt för asylsökande, boendeskyldighet och elektronisk övervakning, förlängd preskriptionstid för avvisnings- och utvisningsbeslut, fler återtagandeavtal och överenskommelser med ursprungsländer. Detta förslag till tillkännagivande ställer vi socialdemokrater oss bakom även om vi skulle ha uttryckt oss på ett annat sätt om det från början varit vårt förslag, och kanske skulle förslagen också ha sett lite annorlunda ut. Skuggsamhället drabbar inte minst de personer som lever i landet utan tillstånd eftersom de löper en extra stor risk att utnyttjas och utsättas för våld och andra övergrepp. Att vidta åtgärder för att motverka skuggsamhället är också en fråga om att värna befolkning och landets säkerhet. Vi vill, som alla säkert har hört oss från Socialdemokraterna säga gång på gång, vända på varje sten för att bryta segregationen och främja integrationen. I det här betänkandet beskrivs exempelvis att i ärenden om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning finns det i vissa fall en möjlighet att få en dna-analys utförd av det biologiska släktskap som åberopas i ansökan. Omständigheten att det förekommer att barn utnyttjas eller far illa på olika sätt efter att ha tagits hit av personer som inte är deras föräldrar utgör i sig skäl för åtgärden och att denna analys görs oftare. Vi kan också läsa i betänkandet om en anmälningsplikt när det gäller att personer ska lämna kontaktuppgifter till för att inte förlora rätten till boende och bidrag. På detta sätt går de resurser som finns i större utsträckning till dem som samarbetar med myndigheterna. Vi kan också läsa om att elektronisk övervakning, till exempel med fotboja, ska kunna användas för personer som har ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. Jag vill framhålla att regeringen arbetar mycket aktivt med att motarbeta och motverka skuggsamhället. Fler än 94 000 före detta asylsökande har lämnat landet , och andel återvändanden ligger över genomsnittet i EU. Förvarskapaciteten har fördubblats . Regeringen har fått flera ursprungsländer att ta emot sina medborgare och arbetat för att få ett mer effektivt återvändande. I arbetet för att få till stånd avtal och överenskommelser utesluts varken att handel, visering eller bistånd används som verktyg. har fått utökade möjligheter att utföra arbetsplatskontroller och fler verktyg att använda vid inre utlänningskontroll, såsom ansiktsigenkänning och fingeravtryck för identifiering. En utredning har tillsatts med uppdraget att kartlägga möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor i syfte att säkerställa att de har tillgång till den information om enskilda personer och företag som de behöver för att fatta korrekta beslut om ersättningar från välfärdssystemen och för att motverka arbetslivskriminalitet. Utredningen ska utifrån översynen bedöma om det finns behov av ändrade regler för att få till stånd ett mer ändamålsenligt och effektivt informationsutbyte och, om det skulle behövas, också föreslå nödvändiga författningsändringar, till exempel om uppgifter ska lämnas genom direktåtkomst eller på medium för automatiserad behandling, vilket har diskuterats i socialförsäkringsutskottet. Utlänningar i utan tillstånd Det här uppdraget ska redovisas . Genom en lagändring som trädde i kraft blev det brottsligt att uppsåtligen lämna oriktiga uppgifter till grund för ett folkbokföringsbeslut om det innebär fara i bevishänseende. Antalet väckta åtal för folkbokföringsbrott ökar kraftigt. har dessutom fått ökade anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Det kan även noteras att regeringen har överlämnat propositionen Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring till . Många åtgärder har således vidtagits, och fler är på gång. Vi ställer oss dock inte bakom förslaget till tillkännagivande om ekonomiskt stöd till utlänningar som vistas i utan tillstånd. Jag yrkar därför bifall till reservation nummer 2. I förslaget till utskottsinitiativ anges bland annat att det genom lagstiftning ska införas ett förbud för kommuner att ge ekonomiskt stöd till personer som undanhåller sig verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Enligt vår mening är detta fel väg att gå. Bestämmelsen i socialtjänstlagen är en ventil som ger kommuner möjlighet att ta sitt ansvar för att det finns ett yttersta skyddsnät och därmed uppfylla människors mest grundläggande behov i akuta situationer. Vi anser inte heller att det bör göras någon inskränkning i kommunernas självstyre och därmed deras möjlighet att ge frivilligt bistånd till personer som vistas i kommunen. Att kommunerna har möjlighet att bevilja enskilda stöd och hjälp i akuta situationer är även en förutsättning för att ska uppfylla sina åtaganden enligt internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Till exempel framgår det i , som gäller som svensk lag, att barn har rätt till social trygghet och skälig levnadsstandard, till exempel bostad, kläder och mat. I alla lagstiftningsåtgärder som berör barn ska man i första hand beakta vad som är barnets bästa. Ingen diskriminering när det gäller säkerställande av barns rättigheter enligt får göras baserat på migrationsrättslig status. Dessa förpliktelser gäller även i fall där en person har fått ett slutligt avslag på sin ansökan om asyl. Den som har fått ett sådant beslut ska naturligtvis följa det och återvända till sitt ursprungsland. Men så länge personen vistas i måste utgångspunkten ändå vara att han eller hon ska kunna få stöd för att få sina grundläggande behov och rättigheter tillgodosedda. Ett förtydligande i lagstiftningen av vilket regelverk som är tillämpligt för ekonomiskt stöd när personer har fått ett slutligt avslag på en ansökan om uppehållstillstånd vore önskvärt. Vistelsekommunernas ansvar och skyldigheter skulle kunna förtydligas. 19 i (SD): När vi , nästan exakt efter Putins invasion av , ska debattera frågor som rör illegal migration och skuggsamhället är det svårt att göra det utan att nämna den svåra situation som befinner sig i och att det har lett till att över 3 ½ miljon människor har lämnat landet . Den absoluta majoriteten har passerat gränsen till och stannat där, men strömmarna av kvinnor och barn går vidare genom hela EU. har cirka 19 000 ukrainare registrerat sig hos , men mörkertalet för hur många som egentligen har passerat gränsen till är stort, eftersom ukrainare har viseringsfrihet. Utlänningar i utan tillstånd var ytterst restriktiva och slogs hårt för att få behålla kontrollen över sin egen migrationspolitik under migrationskrisen och 2015 och framåt. När en kris nu uppstår i det absoluta närområdet och är första säkra land finns det därför både stor folkvilja och stora resurser för att ta emot broderfolket från öst. valde en annan väg . Politiska partier slogs om vem som kunde öppna sina hjärtan mest och riva ned flest murar för att urskillningslöst släppa in så många som möjligt, företrädesvis män, utan identitetshandlingar eller pass och utan skyddsskäl. De kom från länder långt borta som få planerat att återvända till annat än på semester. Det gör att och kapacitet att hjälpa riktiga flyktingar, kvinnor och barn som flyr från Putins bomber i , skiljer sig kraftigt åt. har gett skydd åt dubbelt så många som gjorde under hela förra decenniet per capita. I har vi i stället en pågående integrationskris, helt orsakad av tidigare politik, som begränsar våra möjligheter att ge skydd. En viktig del av kapacitetsbrist är orsakad av ett alldeles för dåligt arbete med just återvändande och utvisningar. Människor kommer till på olika vis, men när de väl ska åka hem väljer de i stället att stanna kvar och befinna sig illegalt i landet. De blir en del av ett växande skuggsamhälle, som har negativa konsekvenser för hela det svenska samhället. Självklart skulle skuggsamhället ha varit betydligt mindre med en ansvarsfull sverigedemokratisk migrationspolitik till att börja med, men det finns även ett stort antal åtgärder som borde ha vidtagits för att minska incitamenten för att stanna här illegalt. Hur den här lagstiftningen är utformad och tillämpas påverkar förstås även viljan att komma till bland rationella personer som är fullt medvetna om att man egentligen saknar asylskäl eller andra legitima skäl för att komma hit. Men om man vet att det är riskfritt att komma till för att exempelvis jobba svart eller vara en del av organiserad brottslighet är det naturligtvis lättare att ta chansen. För att ha en rimlig möjlighet att ta emot fler ukrainska krigsflyktingar måste vi se till att utlänningar som saknar rätt att befinna sig i också lämnar landet. har det trots allt ändå hänt någonting på den fronten. Det har i socialförsäkringsutskottet lagts fram ett förslag om ett så kallat utskottsinitiativ med ett antal förslag för hur man just ska bekämpa skuggsamhället och den illegala migrationen. En majoritet i utskottet står bakom förslagen. Det tycker vi i är jättebra; det är precis den politik och de förslag som vi har lagt fram , dock utan att få stöd för dem i kammaren förstås. Utlänningar i utan tillstånd Som vanligt ser vi det komma. Vi är inte naiva. Vi gör konsekvensanalyser och tänker på alternativkostnader. Låt mig visa några exempel på förslag som finns med i detta betänkande och som vi självklart står bakom.