prot · H909124 · 2022-06-03 00:00:00 — Det sker rymningar från olika typer av straff, även om det inte skett från klass 1- eller klass 2-fängelser i närtid. Men som jag inledde detta anförande med att säga är frågan av mer principiell natur. Om det anses att det ska vara tillåtet att som kriminell och fängelsedömd lyckas ta sig ut från fängelset, att man den dag man hittas – om vi har turen att göra det – inte ska straffas för att man rymde, tycker jag att det sänder ut helt felaktiga signaler. Det innebär ju att det för dem som sitter på anstalt finns incitament att försöka ta sig därifrån; man vet att det inte blir någon ytterligare påföljd. påstår att viss sanktionering ändå sker. Man kan ju faktiskt få svårare att få permission framöver! Om vi drar det riktigt hårda kortet från sida skulle det kunna vara som så att man får begränsade förutsättningar att få villkorlig frigivning i slutet av det avtjänade straffet. Det säger är alltså att den lyx och de rabatter som finns för de kriminella som avtjänar fängelsestraff i riskerar att minskas något ifall de flyr. Det är en straffsanktion som som justitieminister tycks vara nöjd med. De kriminella som sitter inlåsta och har rätt till permission får promenera runt, ibland bevakade, ibland inte. Om de försöker rymma eller avvika kanske de får lite svårare framöver att röra sig fritt i samhället eller med bevakning under sin permission. De kriminella som har dömts till fängelse har kanske fått en ungdomsrabatt eller en mängdrabatt. Kanske har man under förundersökningen gjort förundersökningsbegränsningar. Ni förstår hur många rabatter vi börjar komma upp i. När de väl har dömts till detta rabatterade fängelsestraff har de per automatik en villkorlig frigivning, alltså en sista möjlighet till ytterligare rabatt som sker per default. Om man inte agerar otroligt destruktivt får man den villkorliga frigivningen gratis. Det är vad villkorar rymningen med: att man kanske inte får den sista av alla rabatter man redan fått som kriminell om man väljer att fly från fängelset. Jag tycker, fru talman, inte att det räcker. Jag och en majoritet i denna kammare anser att det ska vara brottsligt att avvika eller rymma från straff. Detta är klubbat i den här kammaren. Frågan som jag ställde inledningsvis och som jag nu upprepar är när kommer att verkställa det beslut som jag och mina kollegor i denna kammare fattade . 40 Justitie- och inrikesminister (S): försöker återigen måla upp bilden att nästan inga döms, att de får bra rabatter och det ena efter det andra. Men saken är ju den att vi nu dömer fler till ansvar för deras brott än . Vi dömer dem också till längre fängelsestraff. dömde svenska domstolar ut över 13 000 fängelseår sammanlagt. Det är en ökning med på bara tre . Det är alltså en mycket kraftig ökning av antalet fängelseår som svenska domstolar dömer ut. Man dömer som sagt fler och även till längre straff. Och det har fått effekten att både häktena och anstalterna fylls upp. Det här är en effekt av de omfattande straffskärpningar och nykriminaliseringar som vi har gjort. Vi har skärpt straffen för grov misshandel, grovt rån, grov våldtäkt, grov utpressning, grovt olaga hot och mord. Jag skulle kunna fortsätta räkna upp fler. Det rör sig om sammanlagt 70 straffskärpningar och nykriminaliseringar som vi har gjort under de här åtta åren och som har fått effekt. När man jobbar politiskt måste man ändå utgå från att allvarliga frågor måste lösas först, och mindre allvarliga frågor får man lösa . Därför har hela utgångspunkten varit att inrikta oss på de brott som faktiskt begås i stor omfattning och skärpa straffen där. Eftersom det nästan inte sker några rymningar har det varit naturligt att vi först har fokuserat på de brott som faktiskt begås, i stället för att ägna kraft åt en sådan fråga. Den får komma lite längre ned på prioriteringslistan. ser jag tillkännagivandet från och säger: All right, vi får titta på den frågan också, även om den som sagt inte är världens största. Men vi får titta på den också. Vi är beredda att i närtid återkomma med lagstiftningsförslag i den frågan. Men man ska som sagt inte tro att detta är en stor, omfattande fråga. Jag förstår att försöker rida på den rent principiellt. Men i sak finns det andra straffskärpningar som är viktigare att få på plats. 41 (SD): Det stämmer att fler döms. Men det måste väl ändå sättas i relation till brottsligheten i samhället. Man kan inte bara å ena sidan kolla på antalet som döms utan att å andra sidan kolla på hur uppklaringsstatistiken ser ut. När det kommer till inte minst gängkriminella brott vet vi att det är en otroligt, skrämmande, låg uppklaringsprocent. Det innebär att en majoritet av dem som begår brott i de miljöerna inte döms för vissa av de brottsrubriceringar som finns där. Då kan man inte säga: ”Vi har varit otroligt duktiga, eftersom fler döms .” Vi kan ju se att en majoritet inom vissa brottskategorier inte döms och att uppklaringsstatistiken är skrämmande låg där. Det är ett misslyckande, snarare än något lyckat. Det stämmer att regeringen har infört vissa straffskärpningar och kommit med nya straffbestämmelser. Men likt det jag har redogjort för under våra tidigare debatter sker det mot bakgrund av att , genom återkommande tillkännagivanden, har talat om för regeringen att den ska göra det. Med det sagt skulle den här debatten, om allt vill sig väl, kunna vara min och sista. Vi har haft en del duster i den här kammaren. Jag har inte tagit med någon gåva, som man gör under partiledardebatterna när någon ska avgå. Vi vet ännu inte hur det blir. Men jag vill ändå betona att jag under alla våra debatter förvisso har roats av dem och har tyckt att de har varit kanske inte givande men åtminstone kommunikativa. Det har varit en möjlighet att få stöta och blöta argument på ett bra sätt. Om det här skulle bli vår sista interpellationsdebatt, om misstroendevotumet skulle passera , blir detta ändå något som jag kommer att sakna i någon bemärkelse. Jag har upplevt att jag och har förutsättningar att debattera med varandra på ett ganska uppfriskande sätt. 42 Justitie- och inrikesminister (S): Sakfrågan gäller kriminalisering av rymningar. påstod tidigare att det inte leder till några sanktioner om man rymmer, men jag har påpekat att det mycket väl kan leda till det. Den villkorliga frigivningen kan skjutas upp, och man kan få sitta ganska länge till i fängelse efter det. Jag har öppnat upp för att också titta på kriminaliseringen av rymning. Varför har inte det här skett tidigare? Återigen, jag har som princip att försöka gå på de allvarliga problemen i första hand. Och vi är som sagt i en situation där det knappt är några som rymmer från svenska fängelser längre. Vi får gå för att hitta stora problem med det. Min uppfattning är att om man ska skärpa straffen och nykriminalisera ska man först gå på de brott som faktiskt sker. Jag ser hellre till att gå på grov utpressning, grovt rån, grov misshandel, grov våldtäkt, grovt olaga hot, mord och allt det andra som vi har skärpt straffen för. Det är i så fall prioriterat. När det gäller min avgång får vi återkomma till den frågan . Men jag tror inte att ska hoppas alltför mycket på det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2021/22:456 om kulturen bakom kravallerna i svenska städer 43 Statsrådet (S): Jag kunde inte låta bli att överhöra den tidigare debatten där sa att det kunde vara den sista debatten mellan honom och statsrådet som var här tidigare. Även om SCB:s siffror var dåliga för var de kanske inte riktigt så dåliga att ska behöva frukta att bli av med sin riksdagsplats. har frågat kulturministern om ministern anser att det är andra kulturer än den svenska som råder i vissa områden, om ministern avser att vidta åtgärder kring detta samt om ministern avser att vidta några åtgärder för att stärka den svenska kulturen i parallellsamhällen. Interpellationen har överlämnats till mig. Låt mig inleda med att slå fast att det våld mot polisen som utspelade sig inte har någon plats i vårt demokratiska samhälle. Lika tydlig vill jag vara med att rasism inte har någon plats i vårt samhälle. I gäller svenska lagar och värderingar, och de gäller alla, oavsett bakgrund och område. Att bryta segregationen och bekämpa brottsligheten är därför några av regeringens viktigaste prioriteringar. Därför vänder nu regeringen på varje sten för att bryta den segregation som har lagt grunden för många av de problem vi nu ser. Den som är ny i behöver få kunskap om hur det svenska samhället fungerar och vilka förväntningar som finns på den enskilda individen. integrationspolitik bygger på plikt och rätt – lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Regeringen har förstärkt samhällsintroduktion till asylsökande och gjort deltagandet obligatoriskt. Vi har förstärkt resurserna för ytterligare samhällsinformation i väntan på kommunplacering och har både förbättrat och utökat den kurs i samhällsorientering som ges till nyanlända, från 60 . Samhällsorienteringen innehåller information om exempelvis jämställdhet, demokrati samt individuella rättigheter och skyldigheter. Regeringen har även lagt om kriminalpolitiken. Regeringen har gjort historiska satsningar på rättsväsendet, inte minst på polisen. Vi jobbar vidare mot målet att ha 10 000 fler polisanställda 2024 jämfört med . Enligt personalstatistik hade man nått mer än halvvägs . Regeringen har skärpt straffen för en lång rad brott, och de brottsbekämpande myndigheterna har fått fler effektiva verktyg. Fler kriminella sitter i fängelse, och de sitter . För att långsiktigt trycka tillbaka våldet är det också avgörande att förebygga och förhindra att barn och unga dras in i kriminalitet. När kriminella drar in våra ungar ska samhället dra ut dem. Regeringen har därför förstärkt det brottsförebyggande arbetet, bland annat genom satsningar på socialtjänst och skolor i utsatta områden. har lämnat förslag, bland annat om en ny straffbestämmelse som kriminaliserar involverande av unga i brottslig verksamhet. Den bereds nu i . 44 (SD): , , , med mera drabbades av våldsamma korankravaller . Orsaken bakom upploppen, vilka snudd på ödelade hela stadsdelar, är decennier av politisk inkompetens och feghet. En okontrollerad massinvandring tillsammans med obefintliga krav på anpassning och en kriminalpolitik lämplig för det forna, trygga har resulterat i de krutdurkar som antändes runt om i . Gnistan som antände krutdurkarna var den danske politikern från Stram kurs. Det har spridits mängder av bilder och videoklipp från de muslimska upploppen, och om det inte vore för de svenska utryckningsfordonen som syns retirera eller brinna hade sannolikt de flesta misstänkt att scenerna var filmade i eller och inte i och . I klippen syns våldsverkarna skandera ”takbir” och ”Allahu akbar” som de bland annat hoppar på och sparkar på förstörda polisbilar. Denna utveckling var inte oväntad och har inte skett över . Den är en konsekvens av att svenska politiker har förringat värdet av vår kultur och vad den står för. De som invandrat i hundratusentals har inte ombetts att anpassa sig efter vår kultur, än mindre ge upp sina värderingar. I stället har de i alldeles för stor utsträckning byggt upp egna parallellsamhällen som är helt frånkopplade det svenska majoritetssamhället. I dessa områden råder inte grundlagsstadgade rättigheter eller statens våldsmonopol. Det tyckte jag blev tydligt under korankravallerna. För att komma till rätta med detta uppenbara samhällshaveri krävs åtgärder på en mängd områden, inte minst det rättspolitiska. Men det här är även en kulturell fråga. Vi behöver en gång för alla våga tillstå att det finns en svensk kultur och att den är bättre än de kulturer som de flesta migrerat från och i alldeles för stor utsträckning tagit med sig hit. Jag ställde min interpellation till kulturminister för att hon tidigare vägrat att tillstå att svensk kultur finns men också för att det här uppenbarligen rörde sig om kulturella skillnader som synliggjordes under korankravallerna. Givet att interpellationen överlämnats till önskar jag ställa honom en fråga som jag upprepade gånger ställt till kulturministern: att det finns en svensk kultur? Anser han därtill att det var exempel på den svenska kulturen som synliggjordes under korankravallerna? Eller var det andra kulturella uttryck som man kunde finna där? 45 Statsrådet (S): Jag tror att man ska dela in diskussionen i två delar. Först har vi oförmåga att se att brott begås av individer och inte av kulturer eller religioner. Det är den oförmågan som gör att ser en stenkastare som uttryck för en muslimsk kultur, men de 2 000 personer som har filmat våldsverkarna och lämnat in bilder, vittnesmål och videor till polisen ser han som någonting annat, trots att de enligt hans definition borde vara delar av samma kultur. Jag tror att det är väldigt olyckligt att klumpa ihop människor och döma dem efter någon grupptillhörighet. Det fråntar nämligen individen, våldsverkaren, ansvaret för dennes handlingar. Man ska lagföras för sina handlingar, inte ursäktas med grumliga religions- eller rasteorier. Finns det en svensk kultur, frågar . Det finns absolut svensk kultur. och är väl tydliga exempel på det. Gör det att vi inte ska äta pizza eller lyssna till ? Det betvivlar jag starkt. kan uttryck för svensk kultur vara det absolut bästa och finaste som finns. firar vi midsommar, en kultur som har utvecklats och tagit inspiration av andra kulturer. Men gör det att vi ska se ned på andra kulturer? Man kan fråga sig vad hade varit om parti hade fått bestämma. Det var inte länge sedan de hävdade att inte var svensk. Hur många internationella fotbollsturneringar hade vi kvalat in till om det varit och inte som tog ut det svenska landslaget? Det här är frågor som vi aldrig lär få svar på, och säkert inte heller i denna debatt. Grundfrågan om de kravaller eller upplopp som uppstod på några av de orter vi talar om – får nog läsa på om några av ortsnamnen till nästa inlägg – är att det handlar om individer, kriminella och våldsverkare och de ska lagföras och ställas till ansvar. Andra människor – de som går till jobbet, sköter sig, spelar i landslaget eller i mitt favoritlag – ska inte misstänkliggöras eller dras ned i smutsen på grund av vad våldsverkare gör. Det här, tror jag, är huvudpunkten där jag och skiljer oss åt. 46 (SD): Jag har på intet sätt påstått att det inte finns människor som migrerat till som gör rätt för sig. De har anpassat sig, blivit en del av vårt samhälle och på många sätt bidragit. Det jag uteslutande fokuserade på var våldsverkarna under korankravallerna. får ursäkta mig, men när någon står och hoppar på en polisbil och skanderar muslimska slagord om att är större än någon annan och att det inte finns någon annan gud kommer jag att misstänka att det var ett uttryck för den kultur som de är uppväxta i och den religion de bekänner sig till. Det behöver inte betyda att alla muslimer var helt okej med det som skedde under korankravallerna, tvärtom. nämner bra exempel på personer som inte var det. De städade upp efteråt och har bidragit till rättskipning i de fall där det har varit möjligt. Naturligtvis är det så. Men man måste kunna hålla två tankar i huvudet och två bollar i luften och förstå att parallella samhällsstrukturer har byggts upp i , som och har misslyckats med att bekämpa. Det har blottlagts att det finns hela stadsdelar i där en alldeles för stor andel, om än inte alla, inte tillhör det svenska majoritetssamhället. Det finns människor som kommit hit och förvisso lever inom geografiska gränser men som inte kan anses vara en del av som nation. De har parallella samhällssystem för alltifrån värderingar och normer till traditioner och kultur men också, när man drar det till sin spets, rättsväsen. Man kan ha parallella rättssystem där klanledarna löser ut konflikter. I har vi kunnat se exempel på att klanledare har mötts på centralt belägna hotell för att försöka enas om hur de skulle lösa en konflikt som uppstått i den stadsdel där de bor. Vi har även sett att vägspärrar upprättats för att kontrollera vilka som kommer in i samhället, där man anser att majoritetssamhällets våldsmonopol inte råder utan där man själv har kontroll. finns det striktare gränskontroller in i vissa svenska förorter än vad som finns vid våra landgränser in till . När det är så här måste man konstatera att vi har ett problem. Det räcker inte att säga: Jojo, men det finns fantastiska människor i dessa områden också. Det rätta vore att, som jag gör, problematisera det hela så att vi kan få åtgärder på plats för att skydda och hjälpa de fantastiska människorna i dessa utsatta områden i vilka majoritetssamhället tyvärr har tappat kontrollen. Samtliga som häktades efter korankravallerna – åtminstone inledningsvis – var utländska medborgare. Den ende som dömts hade ett utvisningsbeslut. Personen skulle för det första inte ha fått komma hit och för det andra inte ha fått vara kvar. När utvisningsbeslutet kom skulle personen i fråga satts i förvar och därefter utvisats så snabbt som möjligt. Men individen var ändå kvar och kunde tillåtas kasta sten i ett försök att mörda svensk blåljuspersonal. Detta är inte en slump. , som har varit ytterst ansvarig för detta, har själv sagt att alla som befinner sig illegalt i ska utvisas. Men så har uppenbarligen inte skett. I stället har vi sannolikt hundratusentals personer som befinner sig illegalt i av olika anledningar och med olika motiv och som Socialdemokraterna tillåtit att vara här. Det är människor som vi inte vet vilka de är, vilka intentioner de har eller vilken lojalitet de har. De utgör samtliga ett potentiellt säkerhetshot. Detta säkerhetshot synliggjordes under korankravallerna, och det är den socialdemokratiska regeringens fel att så kunde ske. 47 Statsrådet (S): Om jag förstår rätt är vi överens om att man inte ska stigmatisera grupper för vad enskilda våldsverkare gör. Det är i så fall bra. Det är inte det som uttrycks i interpellation, men om han tar avstånd från detta är jag den förste att välkomna det. Vi förefaller också att vara överens om att det inte finns en monokultur, utan att man kan vara svensk och jude, svensk och samisk, svensk och och att man är lika mycket värd oavsett kulturell tillhörighet. Om jag har fel i det får gärna rätta mig. Andra sverigedemokrater har tidigare haft andra uppfattningar, men jag uppfattar det ändå som att ger uttryck för en reviderad partilinje. I så fall välkomnar jag det. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi inte skuldbelägger grupper, kollektiv eller kulturer, utan det är individer som är ansvariga för sina handlingar. Därför ska man lagföras om man gör sig skyldig till brott, oavsett om man är sverigedemokrat eller och oavsett om man är socialdemokrat eller jude. Man ska lagföras för brottsliga handlingar, vilka ska fördömas. Sedan ska vi inte ha några parallellsamhällen i . Vi ska inte ha några låtsasdomstolar i . Vi ska inte ha några klanstrukturer i . De ska bekämpas. Och jag är ganska övertygad om att den politik som jag har lagt och kommer att lägga på bord är bättre på att bekämpa dem än politik, som i stället riskerar att befästa folk i negativa strukturer och putta in folk i dåliga normer och värderingar. Avslutningsvis, fru ålderspresident, ställde jag en fråga om i början. Jag misstänkte att jag inte skulle få något svar på den. Än så länge har jag inte fått det, så jag återupprepar den: Varför ville inte att skulle spela i svenska landslaget? Varför vill ha kampanjer för att hans familj ska återvandra till något land som påstår att de kommer från? Vad är det som skaver med för ? 48 (SD): Jag tror att kan ha slagit rekord i att måla upp den största halmgubben i svensk historia i den här talarstolen. Jag har inga problem med , och har inte heller uttryckt det som politiskt parti. Jag stannar där och återgår till vad vi har samlats för att prata om. Anledningen till att kommit hit är att han ska svara på mina frågor. Vi ska försöka hålla oss till dessa. påstår att han tror att den politik som Socialdemokraterna bedriver skulle vara bättre än den politik som jag och företräder när det kommer till att bekämpa parallella samhällsstrukturer och klansamhällen i . Tillåt mig tveka! Vi har inte ännu sett vad politik skulle innebära i praktiken om vi fick regeringsmakten . Det har rätt i. Men jag har väldigt svårt att i något scenario landa i att det skulle gå sämre än vad det har gjort för med partikollegor de gångna åtta åren. har ju parallellsamhällena spridit ut sig. De har inte bara vuxit och omfattat fler individer utan också cementerat problemen, vilka har blivit mer uppenbara. Vad som från början kanske bara handlade om hög arbetslöshet i vissa områden, dåliga kunskaper i svenska och låga gymnasiebetyg har utvecklats till att områdena de facto kontrolleras och patrulleras av kriminella individer. Klaner befäster så tydlig makt att det inte bara handlar om att hota enskilda individer som råkar bevittna eller utsättas för ett brott, utan man ger sig även på myndighetspersonal och andra offentligt anställda för att påverka dem i deras utövande. Det kan omöjligt bli sämre än vad det redan är. politik i praktiken på det här området kan inte i någon verklighet vara sämre än den som Socialdemokraterna bedrivit. Där finns empirin, och den är inte smickrande. 49 Statsrådet (S): I denna fråga verkar väljarna ha motsatt uppfattning. Socialdemokraterna ökar i opinionsundersökningar, och minskar i opinionsundersökningar. Det är bara att titta ut över . I de länder där partikollegor styr utvisar man betydligt färre än vad vi gör i , exempelvis. Det är bara att titta på den europeiska statistiken. Alla kommer vi ihåg bragdmål mot 2004, klacken som gav 1–1 och förde vidare. Runt om vid tv-apparaterna gladdes 9,5 miljoner svenskar över fantastiska bragd. Men det var en som inte var lika glad, , och det var . Han sa så här: Han spelade i alla fall för . Om han sedan var legosoldat eller inte vet jag. Så sa om . Frågan kvarstår: Vad är det som skaver med ? Vad är det som skaver med alla de andra som och vill ha återvandringsprogram för? Varför kan ni inte se allt det fina som människor som har kommit från andra länder har bidragit med till ? På den frågan blir svaret skyldig. Jag, fru ålderspresident, är stolt över . Jag är stolt över ett öppet och inkluderande , där vi kan välkomna människor från andra kulturer som kan ta till sig den svenska kulturen och där vi blir bättre tillsammans. Helt enkelt, fru ålderspresident: kan bättre. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:RR5 Riksrevisorns årliga rapport § 18 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:533 Obligatoriska solpaneler på hyreshus av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:534 Nya parkeringsregler för elsparkcyklar av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:535 Välfärdskontroller på flygplatser av (SD) till statsrådet (S) § 19 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1664 UD:s samarbete med av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1665 styrning av projektet av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1666 Resultaten av den ökade hållbarhetsredovisningen av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1667 Fler platser inom kriminalvården av (KD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1668 Kriminellt belastade lärare av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1669 Överlåtelse av kontantkort av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1670 Återhållsamhet med vaccination av (SD) till socialminister (S) § 20 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till och med § 15 anf. 40 (delvis) och av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till dess slut. § 1 Förnyad bordläggning § 2 Justering av protokoll § 3 Anmälan om ersättare § 4 Anmälan om kompletteringsval § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer