prot · H909126 · 2022-06-08 00:00:00 — Det har vi gjort för att hitta konkreta exempel på vad vi tar med oss från pandemin och på hur vi kan stärka . Det handlar om denna tillväxtregion och hur vi ska lyfta den fantastiska potential som finns där. Det har verkligen givit konkreta resultat. Det har anordnats ett antal jobbmässor därnere för att matcha behovet av arbetskraft i och arbetssökande i . Det har verkligen gett konkreta resultat för våra medborgare i respektive länder. Vi har också kommit överens om en transitdeklaration. Vi ska i största möjliga utsträckning värna transiten till för danskarna och till för svenskarna. Det är otroligt viktigt för den regionen. Det svensk-finska samarbetet har varit särskilt viktigt . Vi har haft nära kontakter på alla nivåer. Det gäller naturligtvis i samband med Natoprocessen men också hur vi nu ska ta ett steg framåt när det gäller att värna den svensk-finska gränsregionen. Det finns också stora möjligheter att göra mer tillsammans vad gäller den industriella gröna omställningen på en pannordisk nivå men också bilateralt. Jag hoppas också att kunna träffa min finska samarbetsministerkollega i för ett gemensamt program som mer uppmärksammar möjligheter i vår svenskfinska gränsregion . Vad gäller gränsregionen mot är det glädjande att mobilitet nu ökar där det har varit särskilt bekymmersamt. Därför får vi inte luta oss tillbaka. Det är särskilt viktigt att återuppbygga tilliten i den svensk-norska gränsregionen efter pandemin. Vi måste stärka samarbetet mellan den svenska och den norska regeringen men också regionalt och lokalt. I samband med norska kronprinsparets besök var det också, som vi har hört här tidigare, en rekordstor delegation med svenska och norska företag. Det var ett bra steg framåt för att visa att vi nu tillsammans ska jobba för en stärkt integration. Avslutningsvis: Vi lever i en omvälvande tid, minst sagt. Vårt redan omfattande samarbete med våra nordiska grannar blir ännu viktigare. Vi ska fortsätta att bygga vidare på vårt samarbete. Vi ska skapa säkerhet och välstånd för vår region och för våra befolkningar, och vi måste naturligtvis stå upp för våra gemensamma värderingar. Vi ska också tillsammans fortsatt sträva efter att vidta konkreta åtgärder för att förverkliga visionen och bli världens mest hållbara integrerade region . Allra sist: Som Norden- och handelsminister kommer jag för det första att driva på för att målinriktat styra Nordiska ministerrådets verksamhet mot visionen. För det andra ska vi bygga vidare på våra konkreta satsningar på den gröna omställningen. Den gör oss konkurrenskraftiga och skapar arbetstillfällen i hela . För det tredje ska vi fortsätta att lyfta upp vardagsutmaningar, föreslå lösningar och naturligtvis se möjligheter. Det finns många möjligheter till att öka integration i . Hela , och inte minst gränsområdena, ska vara en dynamisk plats för möten. Människor, företag, varor och tjänster ska kunna verka fritt över nationsgränserna. Det ska vara lätt att flytta, pendla, studera och arbeta i hela . Med det nordiska samarbetet skapar vi även en högteknologisk, innovativ, internationell region som leder den globala klimatomställningen och som säkrar framtidens gröna jobb. 152 (KD) replik: Som jag sa tidigare gick tiden alldeles för fort när jag höll mitt anförande, så jag fick inte sagt allt jag hade tänkt att jag skulle säga. Det jag skulle avsluta med börjar jag nu i stället med. Jag vill börja med att rikta ett tack till Nordenministern för det jobb som ministern har lagt ned inte minst under pandemiåren. Det är den sista debatten som vi har under den här mandatperioden, och därför vill jag verkligen framföra det. Det är heller inte första gången som jag har sagt det. Men jag vill ändå framföra det nu och ta tillfället i akt. Ministern har varit så tillgänglig att vi till och med har kunnat ha bilaterala samtal om de bekymmer som jag har upplevt inte minst vid den svensk-norska gränsen. Ett stort tack för det. I sitt anförande tog ministern bland annat upp förbindelsen under Fehmarn Bält som oerhört viktig. Jag har varit på flera möten med dem både här i huset och även när vi har haft möten i i bland annat . Det är en av de aktörerna som är oerhört tydliga med att det behövs ett ministerråd för infrastruktur. Flera av de stora aktörerna när det gäller infrastruktur ber och bönar om att vi ska få det. Jag noterar att ministerns kollega inte önskar det. Jag skulle vilja fråga ministern: Vad är det som gör att regeringen är så motvalls i detta? Ministern nämnde även besöket i som står med i svaret på den skriftliga frågan som jag ställde. Jag skulle vilja fråga ministern: Vad är det som specifikt kommer att lyftas fram från sida på det mötet? Slutligen hade vi på mötet besök av den norska samarbetsministern. Hon sa att flera delar i Enestamrapporten kommer man att lyfta fram i och andra delar inte. Jag vill fråga statsrådet : Vilka delar i Enestamrapporten ser ministern som svåra att kunna lyfta fram för del? 153 Statsrådet (S) replik: Tack för vänliga ord! Det har varit en mycket bra diskussion också över partigränsen generellt sett när det gäller vad vi i kan göra tillsammans under den här svåra perioden. När det gäller transportministerrådet är den ståndpunkt, och inte minst från fackminister , att det finns ett väldigt bra samarbete. Det finns konkreta dialoger vad gäller hur vi ska utveckla vår infrastruktur i . Transportministrarna möts också i en rad olika sammanhang bilateralt, vilket som jag sa tidigare är väldigt viktigt, och naturligtvis också i den gemensamma totala nordiska gemenskapen mellan transportministrarna. Eftersom det fungerar så bra enligt det svenska synsättet ser vi det från den som svårt att man skulle uppnå ytterligare effektivitet genom att inrätta en ny struktur såsom ett nytt ministerråd. Det har dock för länge sedan funnits ett nordiskt tranportministerråd. Man valde då att lägga ned detta. Det var dock 2005. Det har naturligtvis runnit vatten under broarna . När det gäller mötet i som vi ska ha i den svensk-norska gränsregionen är det från svensk synpunkt viktigt att vi deklarerar vad vi har dragit för erfarenheter av krisen och vad det innebär konkret framåt. Det är en sak att dra erfarenheter. Men det gäller att också kunna visa på vilka strukturer och vilket format vi behöver ha för att jobba mycket mer strukturerat framåt i nästa kris. Jag hoppas på en sådan deklaration. Det handlar också om Nordenministrarnas och samarbetsministrarnas roll i respektive regering och att man alltid lyfter det nordiska perspektivet. Jag kan kort säga något ytterligare om Enestamrapporten. Det vi inte ser som positivt i den handlar om att etablera alltför många nya administrativa strukturer. 154 (KD) replik: Eftersom det fanns så lite tid kvar för ministern låter jag frågan om Enestamrapporten kvarstå till slutrepliken så att hon har mer tid för ett tydligare svar om detta. Låt mig återgå till frågan om ett ministerråd för infrastruktur. Jag har ställt flera skriftliga frågor och interpellationer till statsrådet . Varje gång får jag svaret att man har ett bra samarbete. Då har jag frågat vad som hindrar att man utökar samarbetet för att göra det bättre. Det borde ju finnas ett hinder som ligger i vägen. Vidare tog jag upp att de stora aktörerna inom näringslivet önskar det här. Ett enigt nordiskt råd önskar ett ministerråd för digitalisering och infrastruktur, men vi får inget konkret svar. Att hävda att man har ett bra samarbete är inget konkret svar. Därför vill jag fråga statsrådet : Vilka hinder ligger i vägen för att inrätta detta ministerråd som ett enigt nordiskt råd står bakom? Alla de fem länderna, de tre självstyrande områdena och alla partigrupper, inklusive egen grupp i , står bakom detta. Vad är hindret? 155 Statsrådet (S) replik: Jag vill upprepa det jag sa och börjar med transportministerrådet. Från svensk sida vill vi fortsätta värna det informella samarbete som fungerar väldigt bra . Det här är en fråga för framför allt ansvariga nordiska ministrar. Statsrådet deltog i en interpellationsdebatt här i och redogjorde för den svenska positionen. Regeringen, regioner, kommuner, och så vidare har ett löpande och väldigt väl fungerande samarbete med sina nordiska motsvarigheter, till exempel genom gränsöverskridande infrastruktur. Bland annat kan jag nämna elektrifiering av järnvägen mellan Laurila, och , som är på gång. tog jag även upp en effektivare järnvägsförbindelse mellan och . Många konkreta samarbeten ligger just nu på bordet. Det visar att det finns ett väl fungerande samarbete trots att vi inte har ett ministerråd. Hindret är egentligen att den ser att det snarare skulle bidra till mer administrativa pålagor utan att samarbetet effektiviseras. Att tvinga in det nordiska samarbetet i det nordiska ministerrådet skulle möjligen göra agendan något mer styrd och lite mindre behovsstyrd. Det operativa värdet av ett mer snabbfotat samarbete skulle kanske minska av en ny form. Vi välkomnar många av Enestamrapportens slutsatser, men vi ser att det finns rekommendationer om nya strukturer. Därmed kommer jag tillbaka till samma fråga. Efter att jag varit nordisk samarbetsminister ser jag att det finns en hel del att göra för att effektivisera strukturer som redan finns. Jag är själv tveksam till att man ska inrätta nya strukturer generellt sett. Det var detta i rapporten som vi ställde oss mest tveksamma till. 156 (M) replik: Jag vill börja med att visa min uppskattning för Nordenministerns engagemang för Nordenfrågor och hennes frekventa deltagande på möten. Det uppskattas väldigt mycket. Även jag vill ta upp frågan om ett nordiskt ministerråd för infrastruktur. De exempel som Nordenministern tar upp, såsom –, har helt och hållet drivits av ett företag med helt andra aktörer involverade. Väldigt lite har gjorts på ministernivå vad gäller just sträckan –. Så som Nordenministern argumenterar måste jag ställa en fråga tillbaka. Varför har vi över huvud taget några ministerråd i andra frågor om det är bättre med mer informella och, enligt statsrådet, mer effektiva samarbeten mellan ministrar som är ansvariga för samma områden? Med sådan argumentation är det väl bättre att vi lägger ned alla ministerråd? Det finns ett oerhört stort stöd för att inrätta detta ministerråd så att vi får ett formellt sammanhang där man diskuterar och går till botten med gemensamma frågor om viktig infrastruktur som går mellan våra länder. Jag tycker att argumentationen är väldigt märklig. Varför lägger vi inte ned alla andra ministerråd om vi ska argumentera så? Jag har ytterligare en viktig fråga som gäller ekonomihanteringen. Många av de projekt och initiativ som Nordenministern tog upp i sitt engagerade inledningsanförande drivs i projektform. Jag kan inte klassificera hanteringen av projekt inom som något annat än ett haveri. Vad gör regeringen för att driva på en förändring där? 157 Statsrådet (S) replik: Jag får upprepa det jag sagt. Låt mig börja med transportfrågorna som ofta är väldigt konkreta. Ofta är det också bilaterala frågor som man måste lösa. Visst är företag ganska ofta inblandade i sådana infrastruktursatsningar. Det kräver dock ett politiskt stöd och en politisk vilja från de båda regeringarna för att man ska klara av att genomföra de stora projekt som det handlar om. Det kan vara järnvägsprojekt eller Fehmarn Bält, som jag nämnde tidigare. Det kan gälla nya infrastrukturprojekt över liksom järnvägsprojekt mellan och upp till . I det senare fallet kräver inblandning från tre länder och inte hela . På infrastrukturområdet handlar det ofta om bilaterala projekt. Därför brukar det vara mer effektivt att två eller tre länder jobbar tillsammans i stället för att vi bygger upp en ny gemensam nordisk struktur. har kanske rätt i sin vinkling. Vi borde kanske effektivisera flera ministerråd och titta på hur de jobbar och hur effektiva de är. Jag skulle verkligen välkomna en sådan genomlysning. Jag tänker inte stå här och säga att de inte behövs, men däremot behöver man effektivisera verksamheten. Det för mig över till nästa fråga som lyfte upp, herr talman. Det gäller den mycket bekymmersamma situationen med ekonomihanteringen på sekretariatet. Jag som svensk samarbetsminister har varit oerhört tydlig med att vi ser otroligt allvarligt på problemen. Jag har krävt separata möten bara för att tala om detta. Det har varit extrainsatta möten på mitt initiativ. Jag kräver en tätare uppföljning. Jag har också krävt att avrapporterar vid varje möte som ministerrådet har. Det här naturligtvis en helt oacceptabel situation. 158 (M) replik: Jag måste få återkomma till frågan om ett ministerråd för infrastruktur. Med den erfarenhet jag har av infrastrukturområdet kan jag se ett stort behov av det. Låt oss titta på vad som kommer att hända när Fehmarn Bält är färdigt. Det kommer att påverka transportinfrastrukturen i hela . kan jag inte se att vi i gemensamt har tagit höjd för de förändringar som det kommer att leda till. Det gäller inte minst hur det kommer att se ut över . Det här hade man kunnat ta höjd för på ett annat sätt om det funnits en formaliserad struktur för hur man ska jobba med frågan. Där är förberedelserna nämligen usla. Sedan har man regionalt tittar på det här ur olika perspektiv, men det har inte hänt något på nationell nivå för att se över till exempel förbindelserna över . Jag ser verkligen ett stort behov av detta. Det är inte bara syn, utan det här är partiövergripande. Som tog upp tidigare står även den socialdemokratiska gruppen i bakom detta. Uppföljningen av ekonomin låter ambitiös. Men jag skulle vilja höra hur tidsplanen ser ut. Hur ser ministerrådet på en deadline? Vad har man för absolut krav för när det ska bli ordning på det här? Jag tycker att den kritik som den danska haft mot ekonomistyrningen är oerhört oroväckande, och detta äventyrar legitimiteten för hela det nordiska samarbetet. Jag tycker att det nordiska ministerrådet har brustit i sin styrning av kansliet i med tanke på hur det ser ut. Hur har man tänkt förbättra det framöver så att vi aldrig någonsin hamnar i samma situation igen? 159 Statsrådet (S) replik: Jag konstaterar att och jag inte är helt överens om huruvida en formaliserad struktur inom transportområdet skulle få de avsedda effekter som vi båda önskar, det vill säga få en effektivare infrastrukturplanering. Det gäller inte minst den bilaterala planeringen men kanske också mellan flera länder i . I fråga om ekonomihanteringen är det som hänt helt oacceptabelt. Vi har tagit ett stort ansvar i ministerrådet för att kräva separata möten. Vi har även en kravlista med en handlingsplan från sekretariatet. byter vi dessutom ledarskap för posten som generalsekreterare. kommer en ny generalsekreterare på plats. Vid varje möte kommer som sagt också den danska att avrapportera. När ska det här vara klart? Ja, för det första skulle det ju aldrig ha hänt. För det andra är det vad vi ser inga nya upptäckter som görs, men det är klart att ledarskapet, kontrollerna och den kultur som har rått i sekretariatet har varit helt oacceptabla. Det är det vi tar tag i nu från ministerrådet. Jag tycker att vi har varit väldigt hands-on när det gäller att ta tag i de frågorna. Men vi är fortfarande inte nöjda, och vi behöver fortfarande ha den här avrapporteringen och stämma av att kravlistan följs från sekretariatet. I de frågorna har faktiskt varit det kanske mest pådrivande landet. 160 (C) replik: Även jag vill hedra och hylla statsrådets engagemang, inte minst dialogen med svenska delegationen till . Det har verkligen varit uppskattat och ett adelsmärke under den gångna mandatperioden. Det sätter vi stort värde på. Jag ställde en skriftlig fråga till där jag ville veta om de nordiska regeringarna är beredda att se över och vid behov modernisera , för att säkerställa relevansen i avtalet och det nordiska samarbetet. Det har varit mycket diskussion i de tidigare replikskiftena här just om informellt arbete versus formaliserade samarbeten, men är ju lite av vår grundlag eller konstitution i samarbetet. I sitt föga upplyftande svar säger ministerrådet att ger en god grund för samarbetet och att allt inte behöver regleras i avtalet. Man konstaterar också att om konsensus uppstår för en modernisering finns det möjlighet till det. Jag välkomnar givetvis den uppföljning om nordiskt samarbete i kristider som ska redovisas på höstens session i . Men med pandemin i färskt minne, liksom den nya säkerhetspolitiska situationen, borde öppenheten för att se över kanske vara något större från ministerrådets sida. Min fråga till den nordiska samarbetsministern är därför om hon är beredd att ta initiativ och visa ledarskap även i den här frågan för att säkerställa ett modernt och relevant Helsingforsavtal. Jag har ytterligare en fråga till ministern. Vi har hört om vikten av de nordiska gränsregionala informationskontoren med Øresunddirekt och alla de andra syskonkontoren. Vi från har föreslagit en permanent finansiering av den verksamheten, som är så viktig för våra gränspendlare. Hur ser regeringen på det? Vilket intresse finns det från ministerns sida för att stötta vårt krav på en permanent finansiering? 161 Statsrådet (S) replik: Tack, , för att du väcker frågan om ! Det är som sagt en plattform för oss. ser det som en bra plattform, och jag delar den synen. Det finns i grunden mycket bra i avtalet. Men sedan måste man se över om det är applicerbart och om det finns behov av att tillsammans modernisera även en så grundläggande plattform. Med det säger jag inte att vi ska kasta avtalet över bord, men däremot tycker jag att det finns utrymme för en dialog – det sa jag också från början när jag kom in som nordisk samarbetsminister – mellan ministerrådet och om grundförutsättningarna för samarbetet. Även om det har varit frågetecken kring detta under de år som jag har varit ansvarig minister i den är det inte säkert att det är avtalet i sig vi behöver förändra, men vi måste vara överens om grunderna för samarbetet och de mandat som vi har i de olika uppdragen i dessa konstellationer. Jag välkomnar gärna en öppen dialog om grunderna för vårt samarbete. Därmed inte sagt att jag vill skriva om , men vi bör titta på det och se hur vi tolkar och applicerar det 2022 och framåt. De gränsregionala informationstjänsterna har visat sig vara ovärderliga under pandemin, också tillsammans med , som har fått en förstärkt roll under pandemin på den initiativ. Jag ser det som en del under det här året – jag vill verkligen lyfta frågan och kommer även att göra det i – att titta på hur vi kan använda dessa lokala och regionala aktörer som verkligen kan ha örat mot marken och vet vad som händer ute i gränsregionerna, lyfta fram det och lyfta upp det till ministerrådet så att vi också kan fatta rätt beslut och få rätt information. Jag vill bara understryka det säger: De gränsregionala informationstjänsterna, tillsammans med , är otroligt viktiga aktörer. 162 (C) replik: Nej, inte heller vill kasta över bord. Däremot vill vi verkligen säkerställa relevansen i avtalet. Vi har en helt ny situation, givet utvecklingen av det säkerhetspolitiska läget. Förhoppningsvis kommer vi snart alla att vara Natomedlemmar, och det gör att vi verkligen måste ta nästa steg i att fundera på hur vi kan stärka den formella underbyggnaden. Naturligtvis finns Natos parlamentariska strukturer och andra strukturer inom Natosamarbetet, men det kommer att vara viktigt av strategiska skäl att samordna oss i , men också med våra baltiska vänner, för att kunna säkerställa säkerheten i vår del av Nato när vi nu får som ett nytt innanhav i den här delen. Det finns alltså verkligen anledning att fundera över hur vi inom Natos parlamentariska församling men också i kan biffa upp och stärka samarbetet mellan regeringarna och mellan parlamentarikerna. Det är också välkommet att regeringen har stärkt mandat. Det är mycket positivt och väldigt lösningsorienterat. Jag är glad över att man ser de resurser som de gränsregionala informationstjänsterna kan vara. Jag tror att vi alla behöver vara ödmjuka och tacksamma över den avgörande roll som de har spelat under pandemin. De har verkligen funnits till hands och hjälpt till med konkreta problem när medborgarna har hamnat i klistret rejält. Det är därför det är så viktigt att vi verkligen permanentar den verksamheten. Som har påtalats här tidigare i debatten fick vi ju tyvärr ett antal nya störningar i rörligheten under pandemin, men den långa lista av gränshinder som tyvärr fanns redan innan har ju inte försvunnit på något magiskt sätt. De viktiga problem som skapar hinder i rörligheten kvarstår, och de måste undanröjas. Jag tror dock att en viktig pusselbit är att permanenta de gränsregionala informationskontoren. 163 Statsrådet (S) replik: Jag skulle verkligen vilja se att man tittade på de formella strukturer som redan finns, både och de ministerråd som finns. Jag nämnde tidigare, herr talman, de problem som har funnits i sekretariatet för . Är de tillräckligt effektiva? Levererar de vad vi förväntar oss och vad våra medborgare förväntar sig av de som man lägger in i det nordiska samarbetet? Det är oerhört mycket pengar. Jag skulle verkligen vilja se att vi tittade över de formella strukturerna, både om de är relevanta och om de är effektiva, om arbetet sker på ett effektivt sätt. Den lista som fanns innan pandemin var lång, men den är nu lite kortare. Det har faktiskt gjorts en del . Också här och görs en hel del. Vi håller på svenskt initiativ på och ser över , vilket är oerhört välkommet, för att det ska vara mer effektivt för dem som arbetar på olika sidor om gränsen. Vi tittar på gränsregional statistik, som också har gjorts i . Kan vi skala upp det till hela så att vi får en bättre statistik, vilket vi behöver? Vi tittar också på bank-id i . Det är ändå en hel del som prickas av. Sedan kommer det nya gränshinder till detta, och det är väldigt mycket de gränsregionala informationstjänsternas förtjänst att man får upp de nya problemen på bordet och får möjlighet att lösa dem tillsammans. Jag ser mycket fram emot detta, men jag vill också att vi verkligen tittar på effektiviteten i alla dessa medel som läggs in i det nordiska samarbetet. Varenda krona ska vi och våra medborgare ha nytta av. 164 (SD): Samtliga nordiska regeringschefer har tidigare ställt sig bakom visionen att ska bli världens mest integrerade region . Vi kan dock, trots denna enighet, konstatera att vi har en bit kvar att vandra. I flera opinionsundersökningar och i Svenska institutets granskning har vi tydligt kunnat se hur synen på har försämrats drastiskt till följd av svensk migrationspolitik och den skenande brottsligheten i . Men vi ser det också genom de stängda gränserna under rådande pandemi, som av naturliga skäl har präglat tillvaron för alla sedan starten . Många företrädare från olika partier har vid olika tillfällen talat om hur den fria rörligheten i de nordiska gränsregionerna påverkades mycket negativt av de åtgärder som vidtogs för att bromsa smittspridningen. Det finns dock betydligt mycket mer som man kan säga om detta. Hanteringen hade kunnat bli så mycket smidigare om bara länderna hade varit bättre synkroniserade beträffande arbetet med att bekämpa smittspridningen. Också detta vet vi tack vare tidigare nämnda opinionsundersökningar som tydligt pekade på att svensk pandemihantering var en betydande orsak till en mer negativ bild av . Jag har sedan början av pandemin återkommande stått här för att belysa det faktum att slapphänta icke-strategi har varit fullkomligt förödande för vårt land, och exemplen är många. Jag talar om det faktum att över 19 000 svenskar har mist livet till följd av covid-19, varav flera fick ofrivillig dödshjälp av den omsorgspersonal som skulle ta hand om dem. Jag talar om att tiotusentals svenskar, kanske rent av hundratusentals svenskar, lider av långvariga besvär till följd av att man tidigt lät smittan spridas nästan helt obehindrat utan tillräckliga åtgärder från stat och myndigheter.