prot · H90988 · 2022-03-25 00:00:00 — Den dystra bild som Open Doors presenterar i sin årliga rapport visar att det förekommer allvarliga begränsningar av religions- och övertygelsefriheter för kristna, inklusive förföljelser och de saker som tar upp, både i och i andra länder. arbetar på bred front för att försvara och skydda dessa rättigheter och för att stärka skyddet för personer som tillhör religiösa minoriteter, inklusive kristna, i och i andra länder. Vi är aktiva och pådrivande både i EU för att EU ska ha en stark och enad röst och inom FN för att vi ska försvara och skydda individernas friheter att både välja, byta och utöva religions- eller trosuppfattning och för att de ska skydda de kristna minoriteterna. Det här är också inom ramen för den allmänna granskningsmekanismen i för mänskliga rättigheter. Vi samarbetar också med likasinnade länder internationellt, till exempel inom ramen för den internationella kontaktgruppen och den internationella alliansen för religions- och övertygelsefrihet. Vi har också ett särskilt sändebud för interkulturell och interreligiös dialog som arbetar för att stärka åtnjutande av mänskliga rättigheter också för personer som tillhör kristna minoriteter och för att motverka förföljelse av personer som tillhör andra religiösa minoriteter. Sedan talibanerna tog över i har, utöver situationen i och som vi känner till, minoriteternas roll i både bevakats och belysts. sätter tryck på den självutnämnda för att respektera de internationella regelverk som finns, inte minst genom att vi agerar tillsammans med andra EU-länder. 11 (SD): Ministern redogör för ett antal åtgärder. Man kan undra varför dessa inte står i svaret. Det är dock en mindre fråga. De åtgärder som ministern beskriver är alla på ett övergripande plan. De är viktiga, och i hela världen. Men handlar det om åtgärder mot ett av de värsta dåd som pågår just nu i världen och som Open Doors har högst på sin lista. Ministern säger att man sätter tryck huvudsakligen genom EU. Då kan man undra hur detta tryck utövas. Det vore väldigt intressant att veta om det finns något villkorande i det trycket, för det är det som kan göra skillnad. Jag tror inte att ord kommer att göra så stor skillnad för . Den är hårdför. Jag drar mig till minnes vad jag hörde i , där sa: Vi kan se att vi behöver gå vidare från humanitärt stöd till utvecklingsbistånd, men det måste göras utan att man på regeringsnivå för några samtal med den självutnämnda . Trycket sker alltså inte genom samtal och kommer inte att göra det , kan man i alla fall få intryck av. Jag undrar om det betyder att regeringen inte tänker ställa några krav för det kommande utvecklingsbiståndet heller, om det nu blir ett sådant, vilket det verkar som utifrån svar. Kommer regeringen inte att kräva att de systematiska morden på kristna ska upphöra? Eller en mer konkret fråga: Kommer utvecklingsbiståndet att villkoras med krav på att talibanerna hejdar och lagför mördarna som systematiskt mördar kristna? 12 Utrikesminister (S): ställer en rad specifika frågor om biståndet som givetvis ska ställas till biståndsministern. Däremot kan jag generellt säga att situationen i är väldigt allvarlig, och utöver förföljelsen av kristna har över hundra personer med koppling till regeringen och säkerhetssektorn letats upp och dödats. Man har arresterat journalister och kvinnorättsförsvarare, och omvärlden har därför ställt en rad krav på . Jag har full förståelse för den rädsla som inte bara kristna utan också andra personer som tillhör minoriteter känner i dagens . Det är många kvar, även om vi har fått ut många via de evakueringar som har skett. För att förmå den självutnämnda att respektera mänskliga rättigheter arbetar tillsammans med andra. Vi för inga samtal med på politisk nivå, eftersom det skulle legitimera dem. Vi använder FN, som finns på plats i landet, och FN har kontinuerlig kontakt med talibanerna. De är tydliga i sina kontakter med talibanerna när det gäller vilka krav som ska ställas för att de ska få humanitärt stöd. FN:s generalsekreterare har uttryckt stor oro över bristen på respekt för mänskliga rättigheter, och han har också skrivit en rapport där detta kommer fram. Vi arbetar också genom EU. EU:s rådsslutsatser om har legat till grund för diskussionerna, och där ingår krav på respekt för mänskliga rättigheter, även för personer som tillhör minoriteter. Jag träffar också representanter för länder som har kontakt med den självutnämnda . Där redogör jag för inställning och den oro som vi har för vad som händer i landet. Att vi kommunicerar kraven och förväntningarna som vi har på talibanerna tillsammans med andra gör oss starkare. Det är inte bara som vill se ett som respekterar individers åtnjutande av mänskliga rättigheter, utan det är så gott som hela det internationella samfundet. Det är oklart för mig om vill att jag ska ha direktkontakt med den självutnämnda för att framföra svenska krav. Jag har ingen avsikt att träffa den självutnämnda utrikesminister. 13 (SD): FN ställer krav, men inte . Men fortfarande handlar det om generella krav. Den givna frågan som vi vill ha svar på är om FN ställer krav på att hejda och lagföra dem som mördar kristna. Det kunde ministern ha svarat på i sitt svar på min skriftliga fråga. Jag misstänker att man inte är så hård. Om FN villkorar sitt stöd undrar jag varför det fortsätter. Förmodligen villkorar inte FN sitt stöd. I tidningen står det att världssamfundet har hittat ett sätt att utan att bryta mot rådande finansiella sanktioner flyga in kontanter i landet. Det står sedan att det underlättar vardagslivet och gör att löner till en del offentliganställda har börjat betalas ut. Med andra ord går svenska pengar som har givits till FN-organisationer till att betala ut löner till offentliganställda som lyder under den självutnämnda . Det måste man väl ändå kunna villkora med att talibanerna ska anstränga sig att hejda och lagföra religiösa fanatiker som mördar kristna? Åtminstone i min värld är det så. Jag tycker att man ska ställa sådana villkor. Annars kan man tro att organisationerna inte tar frågan på allvar. Så är det naturligtvis inte, men man måste vara mycket tydlig i dessa frågor. 14 Utrikesminister (S): Det som pågår i är oerhört tragiskt. Det handlar om diskriminering av kvinnor och flickor, åsidosättande av medie- och yttrandefrihet och att inte kunna utöva sin tro av rädsla för hot eller förföljelse. Åtnjutande av mänskliga rättigheter för personer som tillhör minoriteter, inklusive kristna, är en central fråga som jag kommer att fortsätta att driva tillsammans med andra. Detsamma gäller kravet på en inkluderande regering där också personer som tillhör religiösa minoriteter får plats. Fast jag kommer inte att göra det genom aktiv engagemangspolitik med den självutnämnda . Det humanitära biståndet är ägnat att rädda liv och lindra nöd för den afghanska befolkningen. Jag kommer inte att utnyttja den afghanska befolkningens, inklusive religiösa minoriteters, behov av stöd i ett spel för att utöva tryck mot den självutnämnda . Lidandet är tillräckligt stort ändå. ska fortsätta att stå upp för de viktiga principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. Däremot måste och det internationella samfundet se till att biståndet inte utnyttjas av talibanerna. Inget bistånd ska finansiera eller legitimera talibanerna. Därför tycker jag att det är bra att Sidas riktlinjer för bistånd till tydliggör att inget stöd ska ges via aktörer som möjliggör institutionaliserade former av diskriminering eller brott mot mänskliga rättigheter. Likafullt kommer vi via vårt bistånd att fortsätta att stödja civilsamhället, som agerar för att stärka mänskliga rättigheter i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2021/22:340 om stärkta diplomatiska relationer med 15 Utrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att verka för att får samma möjlighet till engagemang i exempelvis FN:s olika organisationer som andra länder. Vidare har frågat mig varför diplomatiska representation i inte får en status som är likvärdig andra ambassaders. har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att stärka de diplomatiska banden mellan och samt de internationella organ där finns representerat. Slutligen har frågat mig om det kan bli aktuellt med en förändring i ett-Kina-politiken, mot bakgrund av agerande mot . Samtliga EU-länder har diplomatiska förbindelser med , och alla följer den så kallade ett-Kina-politiken. Som jag har meddelat betyder det att vi inte ser någon möjlighet att erkänna som stat. Av detta följer att representationskontor i inte kan likställas med en ambassad. Regeringen avser inte att ändra sin ett-Kina-politik. goda förbindelser med har utvecklats över inom ett flertal områden. Handelsutbytet med är ett exempel. Svenska företag har haft en lång och framgångsrik närvaro i , och verkar närmare hundra svenska företag där. Business i har varit aktivt och var ett av dåvarande första kontor i . Regeringen vill fortsätta utveckla förbindelserna med . Regeringens utgångspunkt är att verka för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i det internationella samarbetet. Det gäller också . Både och EU har ett intresse av att deltar i internationella organisationer. Vad gäller fullvärdigt deltagande i FN vill jag förtydliga att medlemskap i endast är öppet för stater. är däremot medlem i exempelvis , Asiatiska och . Regeringen stöder möjligheter att delta i internationella organisationer. 16 (SD): Jag tackar utrikesministern för svaret. Inledningsvis vill jag säga att jag under debatten kommer att referera till som en självständig stat, något den de facto är. Dessutom vill jag säga att jag uppskattar utrikesministerns vilja och att hon tydligt säger att man vill stötta och utveckla det utbyte vi har med . är inom praktiskt taget alla områden ett globalt föredöme. Landet är framstående i fråga om utbildning, innovationer, företagande och ekonomi. Inte minst under coronapandemin har vi sett vilket föredöme landet har varit när det kommer till den inhemska hanteringen av smittan och den hjälp som har erbjudit flera länder runt om i världen, däribland , med bland annat skyddsutrustning, munskydd och så vidare. Regeringen har haft en uttalad demokratioffensiv i sin utrikespolitik. Av den anledningen kan jag tycka att det är lite märkligt att man inte har gjort mer för att stärka , som de facto anses vara världens åttonde mest demokratiska land. Det är återigen ett föredöme på det här området, inte bara för andra länder runt om i världen utan i synnerhet i den här regionen och gentemot , som vi vet förtrycker sin egen befolkning och andra befolkningar. Därtill kan man tycka att det hade varit passande för regeringen, om man nu har den här ambitionen, att tydligare visa sitt stöd för . Utrikesministern har ju sagt, återigen, att man vill stödja och utveckla samarbetet. Men i svaret hör jag faktiskt inte något om vad man konkret har gjort från svensk sida. Har man aktivt stöttat dem, till exempel när de utsatts för isolering inom WHO och sådana organ? På vilket sätt har man i så fall stöttat dem? Har det bara handlat om att man uttalat stöd för dem, eller har man gjort något konkret i de här organen? Har man tagit ledartröjan i det internationella samarbetet för att på något sätt lyfta fram de här frågorna? Jag kan tycka att det vore bra om med den här uttalade ambitionen faktiskt gjorde det. Med det sagt skulle jag vilja att utrikesministern förtydligar svaren. 17 BORIANA (M): har ställt en mycket viktig interpellation. är främsta demokrati och förtjänar och omvärldens oreserverade stöd – inte minst i dessa tider, när många befarar att i skuggan av blodiga krig i kan få för sig att genomföra ett anfall mot . Det ska inte råda något tvivel om att och EU står på sida och är beredda att agera mot på samma sätt som man agerar mot . I sitt svar säger utrikesministern att har goda förbindelser med och att dessa har utvecklats sedan Business föregångare etablerade ett kontor i . Jag har några frågor om Business kontor, som är representation i . Varför har vi inte längre en representant på heltid i ? har en så kallad Stockholmsbaserad representation. Närvaro på plats i är en förutsättning för framgång när det gäller bevakning av svenska intressen i handelssammanhang, exportfrämjande och investeringsfrämjande. är ett av de främsta innovationsländerna och en stark aktör inom för viktiga områden som it. är också världens största tillverkare av halvledare, som är viktiga för svensk industri. Därför är det avgörande med representanter på plats i när det uppkommer handelsrelaterade frågor som kräver en snabb insats i direkt kontakt med relevanta beslutsfattare på de taiwanesiska myndigheterna. Närvaro på plats är också avgörande när det gäller att engagera sig i svenska företags verksamhet, motverka handelshinder och arbeta för harmonisering av regelverk. En representant på plats har möjlighet att organisera regelbundna främjande aktiviteter och frekvent delta i alla sammanhang som gör att svenska intressen gör sig påminda eller med andra ord att dörrar öppnas för svenska företag. När var vår representant fungerade detta utmärkt. Syns man inte finns man inte. Det är en enkel princip som UD har frångått genom att nedgradera representationen till Stockholmsbaserad. Därför undrar jag: Vad är planen? När kommer att ta plats i och växla upp relationerna till en högre nivå? Jag undrar också om utrikesministern personligen tänker göra något, till exempel besöka eller bjuda in utrikesminister att besöka . 18 Utrikesminister (S): Som sagt öppnade ett kontor i . Där är Business , och det redan omfattande utbyte vi har med bedrivs inom den ramen. Jag tycker att det är konstigt att det verkar som om Boriana inte har förstått att det varit en pandemi . Karantänsreglerna har gjort att vi inte kunnat närvara så mycket i som vi skulle ha velat. Vi tittar på det här, och vår representant återvänder till . ökar dock smittspridningen igen, och då kanske man behöver ha mindre närvaro igen. Det borde inte vara så svårt att förstå. Både och EU har goda förbindelser med på många områden. Vi har en övertygelse tillsammans med EU att har en välutvecklad demokrati och att man efterlever rättsstatens principer. Utbytet finns också inom frågor som gäller mänskliga rättigheter och fackliga rättigheter, inom handel, inom klimatfrågor och inom innovation. Från regeringens sida ser vi möjligheter till ett ännu mer utökat utbyte mellan och , till exempel inom kultur, forskning och handel. Inom handel har vi ett väldigt brett utbyte. Det finns som sagt över hundra svenska företag där. Vi har också handelsöverläggningar på statssekreterarnivå – vice-minister, som man säger på engelska – ända , så att vi inte har goda och utvecklade kontakter stämmer helt enkelt inte. Inom det internationella samarbetet har och EU ett fortsatt intresse av att stödja deltagande i internationella organisationer. Vi stöder alla möjligheter där man inte måste delta som stat, för låt mig återigen understryka att regeringens hållning i frågor som rör ligger fast. Varken eller EU har för avsikt att ändra ett-Kina-politiken. Det betyder att vi inte ser någon möjlighet att erkänna som stat. 19 (SD): Återigen hörde jag inte utrikesministern nämna något konkret man gjort från regeringens sida för att till exempel bryta isoleringen av i internationella organ. Man säger uttalat att man stöder , vilket naturligtvis är bra, men det är ingenting konkret. Det är flera länder i EU som har gått sin egen lilla väg i den här frågan, till exempel och . EU har inte hindrat dem från att stärka sina diplomatiska relationer med , tvärtom. Det har inte förekommit några konstigheter där – mer än att har varit milt uttryckt lite irriterat. Faktum är att taiwanesiska diplomater i , det vill säga Taipeimissionen, skulle kunna få liknande möjligheter som andra diplomater om bara regeringen ville det. Det är nämligen så att det är regeringen som styr det här landet och ingen annan. Jag skulle vilja återgå till vad Boriana var inne på här. Det vore trevligt om utrikesministern eller någon annan från regeringen valde att besöka , att göra ett officiellt besök där för att visa att man vill skapa vänskapliga band med . Jag tror att det skulle uppskattas väldigt mycket från den taiwanesiska sidan. Sist men inte minst i det här inlägget: skapade dåvarande statsminister något som kallades the Leaders’ Network. Det var ett inofficiellt nätverk som man skapade, enligt regeringen för att ”bygga global opinion för en hållbar återuppbyggnad efter coronapandemin och stärka det internationella samarbetet”. Trots att detta var ett inofficiellt samarbete bjöd man inte in , som i synnerhet när det gäller coronafrågan definitivt var ett av de främsta länderna i världen i fråga om att hantera pandemin och som är ett föredöme när det gäller hälsoarbetet och många andra sorters arbete. är en jätteviktig aktör på den internationella arenan inom innovation, forskning, utbildning och så vidare. Man bjöd inte ens in , trots att det var ett inofficiellt nätverk och trots att det faktiskt var statsminister som tog initiativ till detta. Min fråga, fru talman, är: Varför? 20 BORIANA (M): Jag har märkt att det råder en pandemi, men arbetet i kan pågå även under en pandemi. Det är till och med mer behändigt att ha en representant på plats än att ha någon som åker fram och tillbaka och får sitta i karantän åt gången. Vi värdesätter de relationer som finns, men vi ser den stora potentialen att växla upp och visa stöd för på ett bättre sätt. Jag är övertygad om att det gagnar både , EU och världsfreden att knyta starkare och närmare kontakter med . Det skulle vara ett mycket välkommet första steg att uppgradera den svenska närvaron i med ett House of , som så många andra länder har gjort. borde också driva på för ett frihandelsavtal mellan och . När det gäller House of skulle jag gärna vilja att ministern återkommer till detta i sin sista replik. president sa , när landet firade nationaldagen, att kommer att göra allt för att försvara sin demokrati. När man försvarar demokratin behöver man alla vänner man kan få. är ett land som också värdesätter demokrati väldigt högt. Därför måste vi i stå reservationslöst på sida och visa att är att räkna med. 21 Utrikesminister (S): Jag tycker att det är olyckligt att verkar antyda att och skulle ha en annan syn på status och inte stödja ett-Kina-politiken. Detta stämmer inte. Samtliga EU-länder, inklusive och , har understrukit, särskilt , att de fortsatt stöder ett-Kina-politiken. Regeringens utgångspunkt är att verka för ett så brett och heltäckande deltagande som möjligt i internationella samarbeten för , till exempel när det gäller deltagande i olika expertorgan samt när det gäller luftfart, hälsa och handel. Vi tycker att bidrar på ett positivt sätt här, och därför är vi aktiva i att arbeta för detta. Oaktat frågan om medlemskap i till exempel FN har man bidragit värdefullt inom WHO. Som interpellanten och Boriana nämnde har man från sida också varit väldigt aktiv i att bidra i arbetet mot coronaviruset. Därför stöder regeringen att får delta i WHO:s hälsotekniska arbete, i arbetet när det gäller coronapandemin och på andra områden. Jag ser gärna en utveckling där åter får möjlighet att delta i Världshälsoförsamlingen som observatör. Detta gjorde 2009–2016. försöker och EU att finna praktiska lösningar på hur man skulle kunna inlemma i WHO:s arbete. Det är beklagligt att försöker att begränsa rörelseutrymme. Det är också väldigt oroande att militära närvaro kring har ökat. Som jag har sagt tidigare verkar både och EU för en fredlig konfliktlösning på folkrättens grundvalar i alla internationella sammanhang. Därför måste , liksom alla andra stater, efterleva sina folkrättsliga förpliktelser. De meningsmotsättningar som finns mellan och måste lösas på fredlig väg och på ett sätt som överensstämmer med viljan hos befolkning. Regeringen tar fullt avstånd från bruket av militära hot. 22 (SD): Jag vill förtydliga att jag inte hävdar att och på något sätt har frångått ett-Kina-politiken; de står bakom den. Däremot har de gått lite längre när det gäller relationerna till , vilket jag ser som inte bara modigt utan också moraliskt korrekt. Jag hade hoppats att , inte minst med tanke på den demokratioffensiv som man säger sig stå för, skulle följa detta exempel och visa att det faktiskt lönar sig att vara en demokrati, inte minst i den regionen och med tanke på de omständigheter som lyder under. När det gäller en observatörsroll är det naturligtvis bra att utrikesministern klart och tydligt säger att man stöder deltagande i olika internationella organisationer – oavsett om det är som medlem eller i en observatörsroll är det betydligt bättre att de är med i det internationella samarbetet än att de står utanför det. Men vad, konkret, har man gjort? Jag vill också återgå till den fråga som jag ställde tidigare, som jag inte tycker att jag har fått svar på. Den handlar om the Leaders’ Network, som skapade. Hur kommer det sig att man över huvud taget inte involverade i detta? Det hade ju varit ett fantastiskt sätt att i praktiken visa att man vill inkludera dem i det internationella samarbetet som man inte frångår några förpliktelser eller frångår den hållning som man tvingas ha när det gäller ett-Kina-politiken. 23 Utrikesminister (S): Regeringen har ett givande och regelbundet utbyte med , både i och i . Kontakterna mellan och är omfattande, trots avsaknaden av diplomatiska förbindelser. Som jag redan har nämnt har ett handelskontor i , och handelsutbytet är en viktig del av våra relationer. Det är också kulturutbytet, det akademiska samarbetet och de parlamentariska kontakterna. var till exempel, i sin roll som forskningsminister, på officiellt besök i . Regeringen kommer att fortsätta att bredda utbytet med . kommer även fortsättningsvis att stödja deltagande i internationella sammanhang som inte kräver status som stat. Många globala utmaningar kräver ett så brett och heltäckande deltagande i det internationella samarbetet som möjligt. Ett exempel på internationell samverkan där deltar är arbetet i för att upprätthålla den regelbaserade handelsordningen. Däremot avser regeringen inte att ändra ett-Kina-politiken. Arbetet för att utveckla förbindelserna med kommer att fortlöpa inom ramen för de existerande förbindelserna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då en för dagens bordläggning aviserad proposition väntades föreligga. § 9 Bordläggning och beslut om förkortad motionstid Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:199 Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser Kammaren biföll regeringens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förkortas . § 10 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:416 Införande av civilplikt av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:417 Forskning och etikprövning av Boriana (M) till utbildningsminister (S) 2021/22:418 kompetens och kunskaper om hedersförtryck och hedersutsatthet av Amineh Kakabaveh (-) till socialminister (S) 2021/22:419 Reduktionsplikten av (SD) till statsrådet (S) § 11 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1353 Stiftelser i civilsamhället och flyktingar från av (M) 2021/22:1354 Nekat arbetstillstånd för säsongsarbetare från av (M) till statsrådet (S) § 12 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av förste vice talmannen. § 1 Justering av protokoll § 2 Meddelande om frågestund § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 4 Ärenden för hänvisning till utskott § 5 Ärenden för bordläggning § 6 Svar på interpellation 2021/22:310 om kurdernas kamp mot IS 1 Utrikesminister (S) 2 AMINEH KAKABAVEH (-) 3 Utrikesminister (S)