prot · H909136 · 2022-06-22 00:00:00 — I sitt anförande nämnde folklig förankring, och jag är inte så säker på att det finns någon bred folklig förankring gällande att höja reduktionsplikten så här mycket . Hur tänker sig Socialdemokraterna att man ska kunna hantera den prisökning som uppstår där? Eller, snarare: Hur tänker sig Socialdemokraterna att våra svenska åkeriägare, våra svenska lantbrukare och alla som bor på landsbygden och är beroende av bilen ska kunna hantera en så stor höjning? 17 (S) replik: Jag vill nog inleda med att säga att jag tror att det vore riskabelt för mig att föregå eventuella kontrollstationer och utvärderingar som väntar, men vill jag understryka det jag sa i mitt anförande om att politiken så långt det bara är möjligt ska stå för långsiktiga spelregler. Självklart kommer vi att så snart det är möjligt ge besked till dem som inväntar sådana, och jag vet att de är många. Jag vill dock än en gång återvända till det som har tagits upp lite i tidigare replikskiften, nämligen den inhemska produktionen. Jag har en tilltro till att vi kan öka den inhemska produktionen och faktiskt minska vårt beroende av andra länder, och jag kan inte låta bli att undra hur tilltron är från andra partiers sida – inte minst . Jag tror att vi, rätt hanterat, kan klara klimathotet och faktiskt ställa om . Där tror jag också, än en gång, att den folkliga förankringen är fullständigt avgörande. Den pausade höjningen är en konsekvens av att vi behöver en folklig förankring. Vi vet att hushållen är väldigt utmanade och att vi behöver se hur vi gemensamt ska klara de kostnadsökningar som kommer – utan att göra avkall på våra klimatambitioner. 18 (KD) replik: Jag tackar för svaret, även om det inte var ett svar på min fråga. Frågan kvarstår alltså. Som svar på fråga om en ökad inhemsk produktion vill jag säga: Självfallet – ju mer desto bättre! Men då har jag en fråga tillbaka till Socialdemokraterna, som har både och i sitt regeringsalternativ. Det är partier som mycket tydligt pekar på att vi ska bruka mindre skog. ska vi dock öka andelen biobränsle. Var ska vi få tag på det om vi inte ska bruka skogen? Det är mycket tydligt: Å ena sidan pratar man om en ökad bioekonomi och att det är så viktigt, men vi ska å andra sidan inte hämta ut varorna. Eller är det möjligtvis så att de i stället ska importeras, trots att vi har möjlighet att hämta dem i den svenska skogen? Om vi tog vara på alla rester efter avverkning skulle vi till exempel ha nog med biobränsle till det svenska inrikesflyget. Vi har stora möjligheter, men då måste vi kunna bruka skogen. Hur tänker sig Socialdemokraterna att, i en eventuell kommande regering med både och som underlag, faktiskt låta bruka den svenska skogen så att vi får råvarorna? 19 (S) replik: Till min glädje kan jag notera att det låter som att även räknar med att vi kommer att finnas kvar vid makten. Det känns fantastiskt! Jag ska inte föregripa eventuella regeringsförhandlingar, men från mitt partis sida vill vi verkligen understryka att skogspolitiken för oss har två jämställda mål för brukande och bevarande. Självklart ska vi bruka vår skog, inte minst för att minska vårt beroende av utländska ohållbara drivmedel. 20 (C): värnar den otroligt viktiga reduktionsplikten. har sagt att reduktionsplikten är en nödvändig del för att nå 2030-målet, och säger att detta är det viktigaste styrmedel vi har. Att kontinuerligt höja inblandningen av förnybara drivmedel i bensin i diesel är helt avgörande, helt enkelt. Att regeringen nu går fram med en pausad reduktionsplikt är inte önskvärt, men det är något som vi tyvärr har behövt ställa oss bakom med tanke på det rådande prisläget och Putins invasion av . Det är dock viktigt att den här pausen inte blir förlängd och att den kontrollstation som regeringen , på uppmaning, har tidigarelagt genomförs enligt plan. Den blir också otroligt viktig för eventuella revideringar av kvoter, bland annat med tanke på elektrifieringen, vilket Liberalerna har lyft fram. Att vi politiskt ska börja revidera kvoter utan att ta hänsyn till 2030-målet är helt oacceptabelt. Det finns också någonting som bör påpekas om de tillkännagivanden som ett antal partier som vill sänka reduktionsplikten vill ha. Det handlar om moderater, kristdemokrater, liberaler och sverigedemokrater. räknades också vänsterpartister hit; det är oklart var de står i dessa frågor. Det bör påpekas att detta bygger på felaktiga grunder. Många bolag har redan tecknat avtal för hela 2022. De som branschen alltid kräver för förändringar struntar de högerkonservativa blankt i. De här nivåerna är kontrakterade, och prisnivåerna är redan satta. Att säga att det här kommer att sänka pumppriset på kort sikt är falsk marknadsföring. pratar om att energianvändningen skulle gå upp med 30–till följd av det förnybara. Det finns ingen som helst vetenskaplig grund för detta. Jag är besviken på och . Jag hade högre tankar om er än att ni skulle stå och sprida fake news i riksdags talarstol. Det finns ju granskningar av vilken skillnad det faktiskt gör. Energiinnehållet är faktiskt lite lägre i den förnybara dieseln. Om man vill titta på vad det faktiskt gör kan jag rekommendera Ny Tekniks granskning, som visar att en dieselbil som i normala fall drar per mil nu drar per mil. Man har då inte räknat med att den förnybara dieseln brinner bättre, eftersom cetantalet är högre, vilket också kompenserar för detta. Det är sanningen. Kom tillbaka när ni faktiskt lyssnar på vetenskapen snarare än några lösryckta påståenden! Det är också att en så kraftig minskning av reduktionsplikten – en minskad reduktionsplikt – är ett allvarligt hot mot 2030-målet och mot klimatmål . Med så låg reduktionsplikt som flera partier i den här kammaren föreslår är det i praktiken omöjligt att uppnå klimatmålen utan mycket kraftiga åtgärder på andra områden, till exempel kraftigt minskad biltrafik i en skala som är helt orealistisk. Med nuvarande prognoser – om man nu skulle gå till EU:s miniminivåer, som det sägs – skulle utsläppen från transporterna öka med . Det är ungefär lika mycket som hela släpper ut . Det finns inga förslag från de partier som vill sänka reduktionsplikten som är i närheten av det. pratade i SVT och i går om elektrifiering och kärnkraft; det hörde vi även från . Hur det ska minska utsläppen med till 2030 är helt oförklarligt. Det går helt enkelt inte. De utsläppsminskningarna till 2030 finns inte. Någon ny kärnkraft hinner heller inte byggas till 2030. Vi hinner inte elektrifiera transportsektorn i den skalan. Det går helt enkelt inte att uppnå de målen. har åtminstone varit tydliga när de presenterat sina skattesänkningar och sin reduktionsplikt. De har övergett 2030-målet. Det är ändå hedervärt – jag tycker att det är ärligt och klokt att de är tydliga med det inför väljarna, så att väljarna vet detta. duckar den här frågan, och det tycker jag är pinsamt, rent ut sagt. Det är också intressant att nu har bytt fot i den här frågan. Det är ju välkommet att man inte längre förordar en sänkt reduktionsplikt, åtminstone inte i det här betänkandet. Man har valt att helt ge upp den här debatten och inte vara med, och därför kan vi inte få svar på hur sjutton man tänkte när man först ville ha den skarp, sedan ville sänka den och valde att inte sänka den. Det är högst oklart. Man har också försökt att använda hållbarhetsargument och argumenterat för att det skulle vara ohållbart med biodrivmedel. I praktiken är palmoljan numera utesluten ur reduktionsplikten. HVO, den förnybara dieseln, består till av slakteriavfall. Hur det skulle kunna vara ohållbart ser inte jag. Trädrester och annat som annars hade ruttnat bort i skogen används också. Jag förstår helt enkelt inte argumenten. Hur kan det vara mer hållbart att använda fossila bränslen från länder som , , och ? KD pratar om att biobränslet kommer att användas någon annanstans. De fossila bränslena kommer definitivt att fortsätta användas någon annanstans, speciellt som de generellt sett har varit billigare. Det finns dock kritik som är berättigad och som har lyfts fram från talarstolen. Detta är kritik som instämmer i. Trots fantastiska förutsättningar produceras alldeles för lite av det här bränslet i . En ökad produktion skulle kunna sänka priset vid pump radikalt, skapa tiotusentals nya jobb i och drastiskt minska utsläppen. Problemet är att övriga partier bara kritiserar utan att agera. pratar om sitt bränslestöd, som finns i deras budget. Men glömmer att det är deras budget som styr just . De valde att kompromissa bort det när de kompromissade med sverigedemokrater och kristdemokrater för att få igenom sin budget. De valde att inte lägga fram dessa förslag, för är ju emot allt stöd till biodrivmedel. Det är alltså den typen av politik som vi kommer att få med vid makten. styr den moderata budgeten, och ändå finns ingenting. Socialdemokraterna har tyvärr inte heller gjort tillräckligt. kom det, sent omsider, en utredning där man ska titta på detta. Det är väl bra, men det hade gått att göra . Det industriparti som jag känner Socialdemokraterna som har missat möjligheten . måste nog vara lite besvikna över att det var först när man hade lämnat regeringen som det kom fram förslag på mer förnybara drivmedel i . Jag tycker att det är synd att vi inte har de här sakerna på plats. har lagt fram skarpa förslag för ökad biodrivmedelsproduktion i . I bedömningar från pratas det om tusentals – kanske tiotusentals – arbetstillfällen. Man pratar om att produktionskostnaden för de här biodrivmedlen är per liter. Det ska visserligen läggas på lite transportkostnader, marginaler och annat, men per liter är betydligt mindre än vad människor ser vid pumpen. Mer produktion i kommer att sänka de priserna. Det kommer också att göra oss mer oberoende och stärka vårt säkerhetsläge. Det som behövs för att de här anläggningarna ska komma på plats är politisk stabilitet och trygghet och en vetskap om att mattan inte kommer att ryckas undan när man gör dessa miljardinvesteringar. Det är därför olyckligt och förvånande att partier som normalt sett pratar om långsiktiga villkor för industrin och som normalt sett pratar om att stärka totalförsvaret – och – agerar så radikalt annorlunda. Det är kortsiktighet, och det är sorligt. Reduktionsplikten är inte bara det viktigaste instrumentet för klimatpolitiken utan också ett mycket viktigt instrument för att skapa avsättning för biodrivmedelsproduktion, som då kan skapa arbetstillfällen i . har konsekvent förkastat biodrivmedel, och att man fortsätter att göra det är föga förvånande. Men från sa själv för mindre än att detta är ett av våra absolut viktigaste verktyg för klimatomställningen. Det var innan allting skulle handla om kärnkraft och före tävlingen om att sänka pumppriset oavsett miljömässiga, säkerhetspolitiska eller ekonomiska konsekvenser. Huvudlöst är bara förnamnet. Det är sorgligt och skadligt med ett statsbärande parti som viker sig för populismen. står fast vid att reduktionsplikten ska värnas, att kontrollstationer ska genomföras och att den svenska biodrivmedelsproduktionen ska öka. Det är bra för klimatet, bra för jobben och bra för säkerheten. Det sänker dessutom priset vid pump. Det är så vi ställer om – för och klimatets bästa. 21 (M) replik: Det var rätt uppenbart att bjöd upp till dans. Då får man ju begära replik och kliva fram. Det är ett ganska högt tonläge från ett parti som har säkerställt att regeringens misslyckade klimatpolitik fått fortsätta . Det som en röst på i praktiken betyder är att Socialdemokraterna och tillåts styra svensk klimatpolitik. Jag är också väldigt orolig över att saker går åt fel håll. , och andra pekar på att utvecklingen och minskningen av utsläppen går för långsamt. har bland annat varnat för att regeringen lägger alla ägg i samma korg när den i så väldigt hög grad förlitar sig på reduktionsplikten. Det är en kritik som jag delar. Populister kallar dem som är beredda att se till verkligheten och se om det krävs korrigeringar. Är hushållen populister när man varnar för att man inte kan klara av bränslepriser som ökar med litern ? populister när man menar att lantbrukare nu behöver en halvering av reduktionsplikten om det här ska vara hållbart? Eller är det kanske så att flera av oss ser till verkligheten just nu och ser att vi behöver ha en balanserad korg av åtgärder för att minska utsläppen? Jag skulle vilja vända på steken och konstatera att till exempel den energipolitik som står bakom är det riktiga hotet mot den långsiktiga omställningen. När vi behöver dubbelt så mycket el medverkar aktivt till att lägga ned kärnkraftsreaktorer. Man har gett sitt stöd till en regering som egentligen inte har gjort någonting för att förkorta tillståndsprocesserna . Det har varit uppenbart för alla att en röst på har varit en röst på en S-regering och därmed på miljöpartistisk politik. Är det löfte till väljarna igen? Kommer vi att få en fortsättning på detta om man lägger sin röst på ? 22 (C) replik: Det är fascinerande – till och med en fråga som handlar om biodrivmedel lyckas få att handla om kärnkraft. Det visar också hur lite egen politik det finns på det här området och hur lite man prioriterar den politiken. Det finns bra förslag från . Problemet är att saker går åt fel håll. Jag håller med om att den nuvarande klimatpolitiken är otillräcklig. Men då vill öka utsläppen – det är de facto det man lägger fram förslag om i riksdag. De beslut som står bakom kommer att öka utsläppen radikalt. Det finns inga förslag, scenarier eller vetenskapliga belägg som visar att har en politik som skulle kunna minska utsläppen i samma takt som man nu ökar dem. Jag skulle gärna vilja höra från hur man har tänkt kompensera för hela den ökning som man nu gör. Hur kommer man – med vetenskapliga belägg – att minska utsläppen för att klara av målen? Det finns inga sådana scenarier från vare sig myndigheter eller vetenskap. Det här är ett problem. viker sig också för och går ifrån sina egna beslut när det kommer till exempelvis mer biodrivmedelsproduktion. Det här är också ett problem. Det är klart att det är en utmaning med priserna vid pump. har lagt fram förslag för att sänka dem utan att sänka miljöambitionerna. Det handlar också om att se till att kompensera dem som verkligen behöver det. Till exempel ska de som behöver bilen självklart kunna få ett bättre reseavdrag. Jord- och skogsbruk ska kunna få en annan typ av grönt avdrag som kompenserar för höga priser. Men det är inte sänkta miljöambitioner som är lösningen, speciellt inte som vi vet att det är de gröna näringarna som är framtidens ”oljeschejker”. Det är ju de som kommer att leverera de nya lösningarna. Med politik blir det bara mer till Putins , , och andra skurkstater. Min fråga till är: Vad finns det för förslag för att kompensera för de utsläppsökningar som sker genom politik här i kammaren ? 23 (M) replik: Jag är väldigt stolt över att den budget som styr och som har medverkat till att lägga fram innebär en ökad satsning på laddinfrastruktur med 1 miljard och en rekordstor satsning på infångning och lagring av koldioxid – det handlar om av samlade utsläpp. Jag är väldigt stolt över att det är den största miljö- och klimatbudget som har passerat den här kammaren. Jag är stolt över rätt många saker. Jag är också stolt över att vi till skillnad från pratar allvar om svensk energiförsörjning, om kärnkraften och om alla fossilfria kraftslag. Den nedmontering av den svenska elförsörjningen som den här regeringen och flera partier, inklusive , har medverkat till är det största hotet mot klimatomställning över huvud taget. Jag är även väldigt stolt över att en röst på till skillnad från skulle innebära en regering med en skogspolitik som är en helt annan än den vi har och som faktiskt kan säkerställa att vi får fram den råvara som krävs i dagens läge, där vi importerar av allt biobränsle. Det är bara en rad viktiga aspekter på varför jag tror att klimatomställningen skulle bli en större framgång med en moderat borgerlig regering än med dagens vänsterregering, som har stöd. Jag råder att lyssna in vad som framförs av hushållen och av , . Lantbrukarna går på knäna runt om i landet. LRF säger att vi behöver en halvering av reduktionsplikten framöver. Ska vi stärka svensk livsmedelsförsörjning och säkerställa att vi kan få fram all den mat som krävs på bordet i till exempel det utsatta läge vi nu befinner oss i krävs ett helhetstänk. Som en kollega var inne på tidigare: Även med de justeringar som görs nu kommer priserna fortsatt att vara väldigt höga för svenska hushåll och företag. Det måste finnas en balans. Framför allt måste regeringen och andra partier möta upp med andra rimliga åtgärder. Det gäller till exempel laddinfrastrukturen. Ökar vi på den utbyggnaden tror jag att vi verkligen snabba på elektrifieringen av transportsektorn. 24 (C) replik: Målet är alltså minskade utsläpp i transportsektorn till 2030. Där hjälper ingen kärnkraft. Där hjälper ingen CCS heller, om inte kan sätta den på avgasröret, men det har jag inte hört något förslag om. Det vore dessutom helt omöjligt. Laddstolpar gör absolut skillnad, men det är inte i närheten av de som en slakt av reduktionsplikten skulle innebära. KD har övergett målet till 2030. har aldrig stått bakom det. lägger nu fram förslag för att i praktiken överge det. Det är den politiken vi kommer att få med i regeringen. har man mage att säga att nuvarande politik inte är tillräcklig – när man själv lägger fram förslag som är långt mycket sämre. Jag är den första att säga att det behövs en skarpare klimatpolitik, att vi behöver göra skillnad, att det behöver vara skillnad för hushållen och att man behöver kompensera hushållen. Men det gör man inte med sänkta klimatambitioner, speciellt inte som det riskerar att leda till större beroende av skurkstater som , ett försämrat säkerhetsläge och hotandet av tiotusentals jobb runt om i hela . Kompensationen kan man i stället ge genom till exempel sänkta skatter, förändrade reseavdrag och sänkt skatt på förnybart. Man kan ge kompensation till dem som behöver den. Det kan också handla om skrotningspremier och konvertering av bilar. Det finns en mängd olika förslag som skulle göra skillnad för dem som verkligen behöver det. Men att sänka reduktionsplikten är att sänka de svenska klimatambitionerna. Det finns inga förslag. kan säga att hon tror saker, men jag vet att det inte finns några scenarier som täcker upp för det håller på att göra. Det är skamligt för svensk klimatpolitik. Då är det bättre att vara ärlig med att man har övergett 2030-målet, för det har man i praktiken gjort. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 6 Tydligare bestämmelser om ersättning vid avslag på ansökningar om tillstånd till avverkning i fjällnära skog Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU30 Tydligare bestämmelser om ersättning vid avslag på ansökningar om tillstånd till avverkning i fjällnära skog (prop. 2021/22:207) 25 (M): Man får väl ändå säga att detta är lite symtomatiskt för den här mandatperioden – under de sista debatterna före sommaruppehållet har vi skogen med igen. har handlat väldigt mycket om skog. När man läser nyheter och annat som kommit och veckorna ser det inte ut som att debatten kommer att avta. Det kommer att bli mycket skog även nästa mandatperiod, herr talman, och det är bra, om vi landar rätt. När det gäller miljö- och jordbruksutskottets betänkande 30 Tydligare bestämmelser om ersättning vid avslag på ansökningar om tillstånd till avverkning i fjällnära skog antyder bara rubriken att vi är ute och cyklar. Det är väl självklart att det ska utgå ersättning när staten inskränker det grundlagsskyddade ägandet och brukandet. Ska vi behöva ett extra ärende bara för att konstatera att ersättning ska vara berättigad när man inskränker äganderätten? Det är märkligt. För del är det alltid ersättningsberättigat när staten väljer att inskränka ägande och brukande. Jag yrkar bifall till reservation nummer 6. När januariavtalet kom till var skogen en av de viktiga punkterna. Under resans gång har det varit en skogsutredning, som sedan blev en skogsproposition, som sedan har debatterats i denna kammare liksom en del andra förslag. En viktig del av denna skogsutredning, som egentligen inte blev något skarpt förslag, var en av verkliga hjärtefrågor: den fjällnära skogen. förslag handlade om ett i princip reservat, 500 000–och 7 000 berörda skogsägare. Man skulle alltså ta mer mark ur produktion. Detta är områden där vi redan har tagit långt av marken ur produktion. Vad skulle det innebära, herr talman, att göra det så kallade reservatet i de inre delarna av ? Jo, det skulle fullständigt ta död på landsbygden och landsbygdsutvecklingen i dessa områden. Skogsägarna skulle få en engångsersättning för intrånget, men när den penningsumman är borta är den borta. När man får bruka skogen även i de fjällnära områdena och man har förfoganderätten och äganderätten intakt innebär detta att man har skogen som en garanti för att anskaffa ett kapital. Det är skogen som är motorn för landsbygden i dessa områden. När man väljer att ta ifrån dem skogsbruket försvinner också entreprenörer, verkstäder och skogsindustrins närvaro där. Det finns inte en möjlighet att eventuell ekoturism eller miljöturism skulle kunna ersätta allt detta, utan vi skulle få en utarmad landsbygd. Det är vad det faktiskt innebär. Det var därför som vi i redan från början var skeptiska till förslag, som tursamt nog sedan inte blev ett skarpt förslag. Vi såg tendenserna i den budget som lades på bordet och som vi röstade bort här när vi antog , KD:s och SD:s förhandlade budget. I regeringens budget fanns det miljardbelopp för att fortsätta att lösa in skogsmark i dessa områden. Då säger någon att skogsägarna vill ha pengar för att de inte får bruka sin skog, men det är ju under galgen. Det är klart att de vill ha pengar när de inte får bruka sin skog i dessa områden. Men det ska inte vara på det viset att det är under galgen och att man tvingas gå och be om pengar därför att man inte får bruka sin skog längre. Precis som jag sa tidigare i mitt anförande är en stor del av skogen i dessa områden redan tagen ur produktion. ska inte öka andelen skog som är tagen ur produktion. Vi hörde i den föregående debatten om reduktionsplikten hur viktigt det faktiskt är att vi brukar vår skog. Då skulle det innebära ganska mycket om vi tar 500 000–till ur produktion. Det offentliga kan alltså inte fortsätta att skydda skog om det inte finns pengar till det. Man kan inte låta markägare hamna i en situation där staten säger att de inte får bruka sin skog men att det heller inte finns några pengar att betala ut i ersättning. Staten kan inte neka brukande om man inte har pengar att betala ut ersättning. Det är en oerhört viktig grund i ägandet och brukandet. I skogsvårdslagen finns det ett antal punkter som berör fjällskogen och hur den brukas. Det krävs ett tillstånd i stället för, som för det övriga skogsbruket runt om i landet, att man anmäler en avverkning. behöver man ha tillstånd när man ska bruka den fjällnära skogen. Det är hög tid att se över detta. Det är också hög tid att se över alla punkter i skogsvårdslagen som rör den fjällnära skogen, för de innebär inskränkningar och negativa konsekvenser för landet . När vi sitter i , skickar våra ministrar eller debatterar skog, landsbygd och vikten av omställning i denna kammare är det alltid skogen som vi lyfter upp, men av någon anledning ska vi bruka den mindre och mindre. Jag hör väldigt sällan dem som vill inskränka och minska skogsbruket säga i denna kammare att om vi tar lite mer mark ur produktion får vi kraftigt öka produktionen på den mark som vi har kvar till skogsbruk och gödsla den hårt, ha nya plantor och så vidare. Det hade varit en sak. Men det de som vill inskränka egentligen säger är att vi ska minska produktionen i skogen. finns också ett antal EU-förslag som innebär en minskning av produktionen i skogen.