prot · H90959 · 2022-01-26 00:00:00 — Den självklara slutsatsen är att vi måste minska EU:s beroende av rysk gas. Vi får inte fortsätta att göra oss beroende av Kremls energivapen. Som ett led i detta anser vi i att byggandet av Nord Stream 2 måste stoppas. EU måste också minska sitt fossilberoende. Detta skulle sänka elpriserna, stärka motståndskraften och minska utsläppen. Vi måste satsa på att energieffektivisera, bygga ut den fossilfria produktionen och öka sammankopplingen mellan länderna. För del är det en vinst för ekonomin, men framför allt är det en vinst för klimatet. Det är ett stort ansvar för EU att lösa inte bara energikrisen utan också klimatkrisen. Vi ser att vi som politiker och de politiska partierna i har ett uppdrag att visa att det finns en koppling mellan vetenskapens budskap – att det inte finns något annat alternativ än att sänka utsläppen – och de lösningar som vi presenterar. Detta har vi inte klarat av tillräckligt väl historiskt sett, men det blir inte mindre akut som går. Med ett pris på koldioxid ökar incitamenten för samhället att ställa om. Det främsta verktyget för att uppnå en effektiv prissättning på koldioxid och också minska utsläppen är EU:s system för handel med utsläppsrätter. Vi vill se att detta system utvidgas till fler sektorer så att vi får ett tak för hur stora utsläppen kan bli i EU. Att vi får mer av en gemensam prissättning kan också vara en fördel för , där vi beskattar koldioxidutsläpp allra högst. Men framför allt är detta viktigt för klimatarbetet och för att klara . Jag kommer tillbaka såväl till lantbruk och handel som till klimatarbetet senare, men frihet, säkerhet, samarbete och hållbarhet bör vara ledorden för EU och för när vi axlar ordförandeskapet. 5 (V): ”måste vi återigen bestämma vilket vi ska vara. Mitt tar emot människor som flyr från krig, solidariskt och gemensamt. Mitt bygger inte murar, vi hjälps åt när nöden är stor.” Så sa den dåvarande statsministern, herr ålderspresident, i sitt tal på manifestationen för flyktingar 2015. har EU:s murar mot omvärlden byggts allt högre, med goda minne. Människor dör när de försöker ta sig till , vid gränserna, på och på den farliga vägen till . Fler än 2 700 rapporterades döda , och därutöver kommer rapporter om försvunna båtar och upphittade vrak där antalet döda är okänt. Medan människor dör på sin flykt till lägger EU mer och mer resurser på gränsvakter och avtal med grannländer för att hålla flyktingar borta. Medan människor dör på sin flykt diskuterar EU hur man ska kunna tvinga andra länder att ta emot dem, och medan människor dör på sin flykt diskuterar EU:s länder nya migrationsöverenskommelser utan att garantera människors rätt att få sina asylskäl prövade. EU har outsourcat gränskontrollen till och . Det har lett till att flyktingar utsätts för slavarbete, våldtäkter och våld. Det är dags att EU hittar tillbaka till en mänsklig migrationspolitik där människor har rätt att få sina asylskäl prövade. Ett av problemen med EU:s flyktingpolitik är avtalet med , som innebär att EU:s beroendeställning legitimerar förtryckarpolitik. Situationen för kurder och andra oppositionella i är ohållbar, och EU:s protester faller platt när beroendet är stort. måste driva på för att stoppa allt ekonomiskt stöd till och frysa ansökan om EU-medlemskap. nu har vi levt i en pandemi. Pandemin har fått stora och negativa konsekvenser för ekonomier. EU och dess medlemsländer har tagit stora lån som minskar det framtida reformutrymmet. Klyftorna mellan rik och fattig har ökat. Nedskärningar och ekonomiska åtstramningar har försvagat vår motståndskraft mot kriser. Men för att vi ska kunna ta oss ur pandemin måste hela världen få tillgång till vaccin. FN:s statistik visar att lika många har dött på grund av restriktionerna som av själva sjukdomen. Och de flesta som har dött har varit barn och unga människor i fattigare delar av världen. Vaccinet är dyrt, och de rika länderna, som EU:s medlemsländer, köper upp mer än vad som förbrukas. Det räcker inte att och EU ger ekonomiskt stöd och skänker överblivet vaccin till fattigare länder. Vaccin måste distribueras jämnare och patentet avskaffas så att mer vaccin kan produceras. Vi behöver enorma offentliga investeringar för att klara klimatomställningen. Vi måste satsa på en hållbar infrastruktur, förnybar energi och bättre boenden. vill se satsningar på jobb, välfärd och minskade utsläpp. Klimatomställningen måste vara rättvis, så att de rika som släpper ut mest också är de som betalar mest. Europeiska unionen har visserligen skärpt sina klimatmål, men det är långt ifrån tillräckligt. Vi måste minska utsläppen med för att nå klimatmålen i klimatavtalet. räcker absolut inte. Taxonomin, som identifierar vilka områden som är gröna och hållbara, är ett steg på vägen för att minska utsläppen. Men förslaget om att även fossil gas och kärnkraft ska kunna ingå i taxonomin och betraktas som gröna är fel väg att gå. Kärnkraften är dyr och försvårar omställningen till en förnybar energiproduktion. Brytningen av uran medför stor miljöpåverkan, och frågan om förvaring av det livsfarliga avfallet är inte löst. Med kärnkraften som en del av den gröna taxonomin finns det en uppenbar risk att investeringar görs i kärnkraft i stället för i förnybar och hållbar energi. De höga elpriserna i måste åtgärdas genom att fler länder går över till förnybar energi i stället för att vara beroende av . Framtiden ligger varken i fossilt eller i kärnkraft. Den ligger i riktiga satsningar på förnybart. 6 (KD): Jag tycker att det är bra att vi har en EU-politisk debatt här i riksdag. Det är kanske särskilt viktigt just , ett valår då EU-frågorna brukar lysa med sin frånvaro i journalisternas frågor, i politikernas tal och i debattartiklar. EU hanteras styvmoderligt av såväl politiker som journalister om inte ett EU-val närmar sig och behandlas alltför ofta som utrikespolitik när det i själva verket framför allt är inrikespolitik. Varför är det egentligen så? Varför ser vi fortfarande EU-frågorna som någonting ”där nere i EU” när vi i själva verket befinner oss just i EU? Enligt SKR, Kommuner och Regioner, påverkas ungefär hälften av dagordningspunkterna på en fullmäktigeagenda direkt eller indirekt av EU-beslut. Och här i stiftas lag efter lag som grundats på EU-beslut. Jag tror inte att svenska folket är ointresserat. Men jag tror att hanteringen av EU-frågorna måste bli annorlunda. Vi behöver auktorisera EU. Det innebär att vi inte kan ta EU som en syndabock för det som svenska politiker inte förmår. Det är helt nödvändigt att de som leder EU-arbete kommer in tidigt i processer, så tidigt att de själva är med och sätter agendan. Att ska säga nej till dåliga förslag är självklart. Men för att kunna säga ja till riktigt bra förslag, till politik som är bra för och för resten av EU, måste vi ha egna visioner och egna målsättningar. Vem som sitter i regering och leder EU-arbetet spelar roll. I tider som dessa och i skuggan av krigshot kan det likt en historielektion vara värt att påminna om unionens tre viktigaste fäder, alla kristdemokrater dessutom: , Alcide De Gasperi och . Det var deras vision och deras modiga ställningstagande som gjorde EU till världens mest framgångsrika fredsprojekt. Alla tre kände sin historia, och de trodde på sin framtid. De betonade människovärdet i kontrast till nazismen och kommunismen som plågat och alltjämt plågade . Utifrån EU:s gemensamma värden har frihandel och fri rörlighet vuxit fram, med välstånd som följd. För att känna vår historia, låt oss påminna oss om vad som följde efter . Efterkrigstiden innebar olika öden och förutsättningar för länder – järnridån var en säkerhetspolitisk och geopolitisk delning – men också en välståndsklyvning. Demokrati, marknadsekonomi och handel kom att prägla i väst och diktatur, planekonomi och förtryck i öst. Vid tiden för hade välstånd ökat kraftigt och var tre till fyra gånger större än . Det dröjde därför inte särskilt länge förrän ett antal begynnande demokratier i östra såg att framtiden låg i ett närmande till Europeiska unionen. Genom olika samarbets- och frihandelsavtal, och till slut fullvärdiga EU-medlemskap, tog ekonomin fart. EU:s inre marknad och den gemensamma handelsunionen har generellt och över hela bidragit till ökad välfärd och stärker vår välfärd än . Fortsatt består utmaningen i att försvara det som har skapat välståndet. EU har en roll i välfärden. Men det handlar om att skapa välfärd, herr ålderspresident, inte om att styra över densamma. Den sociala pelaren blev inget annat än ett politiskt självmål för svensk arbetsmarknad. Tänk ändå om i hade handlat om ökad konkurrenskraft, nedmontering av hinder som motverkar utförande av tjänster inom hela unionen och fler handelsavtal. Tänk om vi hade kunnat ha ambitionen att göra EU till centrum för en global världshandel och bli världsledande på elektrifiering av vägar och transporter i stället för att öka vårt beroende av rysk gas. Avslutningsvis: Det är som sagt valår, och de partier som kommer i regeringsställning när väljarna har sagt sitt är de som ska sitta vid förhandlingsbordet i . Då spelar det roll vilka visioner och vilket driv man har. Regeringen har dessvärre haft passivitet som sitt . I närtid har vi ministrar som uteblivit från möten avgörande för svenskt skogsbruk. Vi har haft statsministrar som inte tydligt har kunnat stå upp för kärnkraften utan ägnat sig åt minst sagt svängig retorik. Det är helt enkelt en regering som är sen på bollen och alltför ofta agerar röstboskap i stället för spjutspets. Vi måste känna vår historia och tro på vår framtid. 7 (L): tillbringade jag i . Det var sannerligen en tillvaro i skuggan av kriget. Men det som slog mig var hur närvarande EU-flaggan är i . Utanför det ukrainska utrikesministeriet vajar den. Detsamma gäller för nästan alla ministerier i . Detta är ingen utveckling som är påtvingad utifrån. Det kommer av en utveckling av människor som vill leva ett liv som präglas av tolerans, demokrati, frihet, marknadsekonomi och öppenhet, och där exempel på det motsatta finns i den omedelbara närheten. Detta visar på EU:s stora dragningskraft. Men det har slagit mig om det inte är så att länder som står utanför EU men som vill tillhöra EU på många sätt är stoltare och mer positiva till EU än de länder som är medlemmar och som verkar ha råd att vara så där ljumma i relationen, för det handlar inte om liv eller död. Det betyder inte att vi reservationslöst ska säga ja till allt som EU förespråkar. Men jag och Liberalerna anser att kan bättre i fråga om att bejaka de möjligheter som EU ger. Låt mig ge ett sådant exempel: fyller . har givit hundratusentals studenter – inklusive mig – möjlighet att göra en utbytestermin på ett universitet i ett annat land, knyta band och skapa förståelse. Utan EU hade inte existerat. Lika ofta som den offentliga debatten har kommit att handla om EU:s klåfingrighet och administrativa överbyggnad, lika ofta måste vi lyfta fram de fördelar och möjligheter som finns – till exempel och möjligheten att resa och bosätta sig runt om i EU. När det gäller att vara öppen mot omvärlden och att värna handel, fred och rörlighet är EU framgångsrikt, men vi kan mer och bättre. Och självklart kommer Liberalerna att ta upp eurosamarbetet i ett tal som handlar om Europeiska unionen, herr ålderspresident. För skrev de tidigare ambassadörerna och en artikel på med titeln ”bör ta nya steg för att införa euron”, och det tycker Liberalerna också. Vill vi verkligen vara i sällskap av och , som har valt att stå utanför och inte är villiga att ta några steg mot ett eurosamarbete? De styrande i dessa länder är ju direkt EU-fientliga. Är det detta sällskap vi ska vara i? behöver vara en helhjärtad partner i EU-samarbetet och en del av EU:s kärna. riskerar vi dock att tappa inflytande genom att stå utanför euron, bankunionen och EU:s åklagarmyndighet. Vi står utanför centrala delar av samarbetet. Jag inledde med att tala om , den ryska aggressionen och hotet mot den europeiska säkerhetsordningen, den illegitima belarusiska regimen och så vidare. EU behöver mer av gemensam försvarspolitik och mer av en tydlig utrikespolitik. Vi tillför aspekter och perspektiv som FN, Nato och inte kan ge – vår geografiska närhet förbinder oss att vara aktiva. är det den ryska regimen som utgör det omedelbara hotet, men EU måste inta en betydligt tydligare position gentemot diktaturens . är tiden för EU att på allvar ta plats. Jag skulle önska att debatten gick från att handla om att EU är för mycket, att vi behöver ett lagom EU och att EU lägger sig i för mycket till att handla om varför vi behöver EU och hur vi ska ta vara på de många möjligheter som följer med ett EU-medlemskap. 8 (MP): Som många har varit inne på befinner vi oss i ett säkerhetsmässigt allvarligare läge än på mycket länge i . uppvisar ett alltmer aggressivt agerande, med truppförflyttningar till gräns och orimliga krav på att Nato inte ska expandera. EU har en mycket viktig roll att spela, dels i dialogen mellan och , dels för att vid behov ställa krav på sanktioner mot – men också för att stötta . Det är viktigt att är aktivt för att EU ska arbeta för dialog, för respekt för den europeiska säkerhetsordningen och för att deeskalera säkerhetsläget, som blir allt skarpare. Denna fråga kantrar lätt till att handla om ett svenskt medlemskap i när fokus i stället bör ligga på hur situationen mellan och kan hanteras bäst. Hur som helst sätter det fokus på det faktum att EU verkligen behövs för att hantera gränsöverskridande utmaningar. EU behövs för freds- och säkerhetspolitik, för mänskliga rättigheter och för respekten för rättsstatens principer – och inte minst för att hejda klimatförändringarna, vår tids ödesfråga. På Netflix visas just nu en dokumentär som heter ’t Look Up och som metaforiskt beskriver världens hantering av klimatförändringarna. I filmen är en meteorit på väg rakt mot jorden, vilket symboliserar klimathotet. Forskarna försöker få människor att förstå allvaret och politiker att agera, för om vi bara agerar kommer vi att kunna undvika katastrofen och ha en chans att oskadliggöra meteoriten. Men i filmen lyckas inte mänskligheten samlas för att samarbeta och undvika det katastrofala framtidsscenariet, utan storföretagens girighet och politikernas självupptagenhet vinner kampen mot klockan. kämpar i och i EU för att vi inte ska hamna där utan för att vi ska ta vår generations stora utmaning på allra största allvar och göra det vi kan för en mer hållbar framtid där vi inte riskerar mänsklighetens själva existens. Vi kämpar för en solidarisk och rättvis omställning där politiken ligger i linje med vad vetenskapen kräver. Vi vet att det krävs ett skärpt skydd av natur och hav för att rädda den biologiska mångfalden, och vi måste göra det enklare att åka tåg i . EU:s energipolitik måste också ställas om radikalt om vi inte ska svika kommande generationer. Därför är flera saker nedslående i den svenska debatten. För det första går i detta läge, alltså mitt under brinnande klimatkris, ut och kräver sänkt skatt på diesel. Man undrar ju om det är ett skämt. För det andra tar nu den socialdemokratiska regeringen ett kliv tillbaka och vill klassa kärnkraft som en hållbar energikälla under förhandlingarna om taxonomin. kan bättre än så här. Demokratin med dess yttrandefrihet och organisationsfrihet, pressfrihet och rättsstat ska försvaras. Aldrig förr har så många människor varit på flykt. De allra flesta befinner sig i fattiga grannländer i krigets närområden och har få möjligheter att ta sig till EU. Det finns inga lagliga vägar för asylsökande, utan människor tvingas fortfarande ut på livsfarliga resor för att ansöka om skydd undan krig och förföljelse. När EU har prövats har det visat sig att man inte klarat av att ta ett solidariskt ansvar för människor på flykt. Hamnar och gränser har stängts för människor i nöd. kämpar för en mer medmänsklig politik, för att stärka människors grundläggande rättigheter, för en rättssäker asylprocess och för att värna asylrätten och rörelsefriheten. Vi vill se en värld där alla människor kan flytta men där ingen tvingas fly. Inte heller i EU finns viljan att solidariskt hantera flyktingmottagandet och ge människor på flykt en rättssäker prövning och ett bra mottagande. Det är en skam att EU inte har kunnat stå upp för mänskliga rättigheter i då allt fler människor tvingas ut på dessa resor. EU behövs ju just för frågor som är gränsöverskridande och som inget land kan hantera eller lösa självt men som vi kan hantera tillsammans om vi samarbetar. Därför vill att EU ska ha en mer progressiv, hållbar politik som tar sig an vår tids utmaningar med öppna ögon och mod att förändra. 9 Statsrådet (S): Om mindre än blir ordförande i . Det är ett betydelsefullt åtagande. Det gäller att så effektivt som möjligt föra rådets dagordning framåt men också att lyssna till alla medlemsstater på ett sätt som gör att alla kan komma till tals. pågår den mest intensiva delen av unionens lagstiftningsperiod, med en lång rad slutförhandlingar mellan rådet och . Där kan finnas flera stora, komplicerade frågor, som klimatpaketet eller asyl- och migrationspakten. Detta kommer att kräva stora ansträngningar, men ger det oss i en fantastisk möjlighet att leverera det ledarskap som krävs. Därför gläds jag verkligen åt det breda stöd som finns här i för den övergripande inriktningen i förberedelsearbetet. Min ambition är verkligen att här söka största möjliga uppslutning även kring hur regeringen ska arbeta vidare med ordförandeskapet. Som ordförandeland ska man inte i första hand kämpa för sina egna positioner även om det självklart också finns möjlighet att främja svenska intressen, utan arbetet handlar mycket om att försöka jämka ihop ståndpunkter på ett sätt som leder till resultat. Men på en punkt går det inte att vara neutral ens som ordförande, herr ålderspresident, och det gäller unionens grundidéer och våra värderingar – demokrati och frihet, jämlikhet och rättvisa, alla människors lika värde och oberoende domstolar. Detta är unionens själ. Den ska vi värna och vårda, särskilt nu när de gemensamma idéerna ifrågasätts på olika håll. Som socialdemokrat kan jag inte föreställa mig något annat än att också vi från under vårt ordförandeskap kommer att benhårt stå upp för de värderingarna. I detta anförande instämde (S). 10 (M) replik: Taxonomin har varit vida omdiskuterad denna höst och vinter, inte minst på grund av Socialdemokraternas fenomenala oförmåga att leverera ett tydligt svar när det gäller en för invånare så viktig fråga: energiförsörjningen. Fram till var Socialdemokraterna motståndare till kärnkraft. Man vägrade att lyssna på beslut och lyfta fram det i . När lämnade regeringen hittade man på en nödlösning för att kunna ta sig ur den sits man försatt sig i; man säger nu att kärnkraften behövs för att den är långsiktigt hållbar men att vi inte kommer att behöva den . Jag vill fråga EU-ministern: regeringen nu helt och hållet lämnat det tidigare motståndet mot kärnkraften, eller gäller det bara tills nästa gång ni behöver stöd? 11 Statsrådet (S) replik: Jag tackar för frågan. Jag känner inte riktigt igen beskrivningen. Jag har själv suttit i – jag tror att var med på samma sammanträde – och talat tydligt om vilken betydelse kärnkraften har just nu för att vi ska klara den klimatomställning som är absolut nödvändig för att kunna föra vår miljöpolitik framåt. Det som den här regeringen har sagt är dessutom att alla fossilfria tekniker som kan bidra till klimatomställningen behövs, givet förstås att de uppfyller stränga säkerhets- och miljökrav, och de ska därför kunna ingå i taxonomin. Det gäller också kärnkraften. Regeringen har därför arbetat för att den ska inkluderas i taxonomin. Det förslag som ligger på bordet inkluderar kärnkraft. Det tycker jag är bra. Det tycker nog också. Varför ska vi då ha en diskussion om detta när vi i stället kan ta gemensamma tag för att rädda klimatet? 12 (M) replik: Tack för svaret, statsrådet! Men det statsrådet säger är inte sant. Vad tycker tror jag att alla här inne vet. Alla som har följt sammanträden vet vad vi tycker. Men vad Socialdemokraterna tycker är inte riktigt lika tydligt. Det går att följa att de har svängt. Men det är tydligt att har anammat strategi, det vill säga att kärnkraften ska läggas ned. Reaktor efter reaktor har lagts ned för att ersättas med andra energikällor som inte ger den robusthet som vi behöver. som Socialdemokraterna har en förändrad linje i ser vi att de svenska socialdemokratiska Europaparlamentarikerna håller fast vid den gamla socialdemokratiska linjen från . Min fråga till statsrådet är igen: Har Socialdemokraterna ens en linje när det gäller kärnkraften? 13 Statsrådet (S) replik: Ja, har en linje. Det är den som har uttalat och som vi just har förmedlat till kommissionen i , som svar på det förslag som lades fram strax före nyårsafton när det gäller att inkludera kärnkraften i taxonomin. Jag svarar också på det sätt som jag redogjorde för i min första replik. 14 (SD) replik: Kommissionen använde först covid och använder nu klimatet som en murbräcka för att öka makten och de finansiella musklerna i EU-maskineriet. Först fick vi med den stöd en slöserifond som har skuldsatt kommande generationer. är vi i snabb takt på väg mot nya nederlag. Vi har en ny klimatfond som svenska folket kommer att gå back på och som öppnar upp för att EU bedriver direkt välfärdspolitik i medlemsstaterna. Regeringen klagar, men man vill inte säga nej. Det finns förslag från kommissionen om LULUCF, alltså markupptag av CO2, som berör skogen. Det ska öka med 310 megaton, vilket med nuvarande fördelning skulle riskera att minska den svenska skogsproduktionen med hisnande . Men regeringen säger inte nej. Min fråga tills statsrådet är: Hur ska ha någon usp i förhandlingarna i EU om man aldrig vågar säga nej? 15 Statsrådet (S) replik: Vi har inga svårigheter att säga nej, . Jag har själv varit i och talat med flera kommissionärers medarbetare om det groteska förslaget att vi i ska få en så enormt stor börda, att vi ska ställa upp med en kolsänka som ska ta hand om utsläppen från andra länder runt om i . Vi säger nej till detta. Vi vill inte ha det på det sättet. Vi vill framför allt inte ha den typen av detaljreglering som de förslagen innebär. Den sociala klimatfonden, som jag förstår att hänvisar till, är också något som vi inte accepterar. Det är inte heller bara vi som tycker att den är galen. Det finns så pass mycket resurser i återhämtningsplanerna för olika länder som kan ta hand om klimatomställningen. Och någon välfärdspolitik, av det slag som beskriver, har vi inte heller accepterat. 16 (SD) replik: Det låter ofta bra när talar om vad den tycker. Problemet är att det regeringen gör är att åka ned och klaga, men när det kommer till kritan säger man inte ifrån. När det kommer till den sociala klimatfonden är det uppenbart att regeringen är skeptisk och kritisk. Men det är också tydligt att man inte vill få in i den svenska ståndpunkten att man avvisar förslaget, utan man säger att man vill kunna vara med och påverka detaljerna. Men man vågar inte säga nej. Det är samma sak när det kommer till kolsänkor. vill man försöka ändra fördelningen. Men grundproblemet är den groteska siffran 310 megaton. Vi kommer inte att kunna transferera tillräckligt mycket av de upptagen till andra länder, utan med den siffran kommer vi att få se en påverkan på svenskt skogsbruk. Det är jag övertygad om. Varför säger vi inte ifrån? Varför säger vi inte att 310 är orimligt? 17 Statsrådet (S) replik: Det är klart att vi måste säga ifrån när det gäller de förslag som vi ogillar. Det gör vi också. Vilka ord vi använder kan man diskutera. Men jag tror inte att någon i är överraskad längre över att vi har en annan uppfattning än kommissionen när det gäller kolsänkan. Det är klart att vi måste se till helheten. Klimatpaketet måste hanteras på ett sätt som för unionens klimatambitioner framåt, sammantaget sett.