prot · H90953 · 2022-01-14 00:00:00 — § 1 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hennes ledighet –. att (MP) avsagt sig uppdraget som ledamot i näringsutskottet, att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet, att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i socialutskottet och att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. § 3 Anmälan om kompletteringsval att Socialdemokraternas partigrupp anmält som suppleant i skatteutskottet under ledighet, att partigrupp anmält som suppleant i , i justitieutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i kulturutskottet och i utbildningsutskottet samt att partigrupp anmält som ledamot i socialförsäkringsutskottet, som ledamot i socialutskottet, som ledamot i näringsutskottet och som suppleant i näringsutskottet. vice talmannen förklarade valda till vice talmannen förklarade vald –till § 4 Svar på interpellation 2021/22:178 om möjligheter till snabbare utryckningar 1 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förbättra möjligheter att snabbare rycka ut med avsedda resurser vid situationer likt den vid Vinga . Miljöräddningsinsatsen mot branden ombord på fartyget är en av de största på svenskt vatten i modern tid. Den omfattande insatsen leddes av och genomfördes tillsammans med nationella och internationella räddningsaktörer för att undvika förlisning med miljöskador som följd. hade flera enheter på plats, och två av dem var de stora miljöräddningsfartygen och . När händelsen inträffade var i beredskap och avgick direkt mot olycksplatsen. Poseidon var inte i beredskap men bemannades på . var en i insatsen, och genom samverkan nyttjades samhällets samlade resurser effektivt. Sammantaget genomfördes den omfattande insatsen med gott resultat. är en central aktör till sjöss och har till uppdrag att utföra miljöräddningstjänst och annan räddningstjänst till sjöss samt bedriva sjöövervakning. För sitt uppdrag har ett stort antal fartyg stationerade på ett tjugotal kuststationer längs och i och samt flygplan stationerande på en flygkuststation i . Myndigheten fördelar och prioriterar löpande sina resurser för att hantera pågående insatser och upprätthålla en effektiv nationell beredskap. Regeringen har tillfört anslag i syfte att upprätthålla och stärka myndighetens förmåga. anslag ökas med sammanlagt ytterligare. Anslagsökningarna kan bland annat användas för personaluppbyggnad. ges därmed goda förutsättningar att stärka sin förmåga till sjöss. Sammanfattningsvis bör nu anses stå väl . Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen för att säkerställa förmåga till sjöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss. 2 (M): Tack för svaret, statsrådet! utbröt en brand i trälasten ombord på det Liberiaflaggade bulkfartyget . Fartyget hade just ankrat i väntan på bunkring utanför Vinga i . Branden blev häftig och utvecklades, precis som statsrådet säger, till en av de mest omfattande räddningsaktionerna till sjöss i modern svensk historia. Först , efter att fartyget bogserats in till hamn, kunde branden släckas. Hur och varför branden uppstod återstår att utreda, men vi kan redan nu konstatera att enorma insatser gjordes från bland annat , och inhyrda bogserbåtar. För dessa insatser ska vi vara väldigt tacksamma. Som tur är skadades ingen person fysiskt. De materiella skadorna blev visserligen omfattande, men de hade kunnat bli mycket värre. Anledningen till att jag har ställt den här interpellationen är egentligen inte Almirante Storni utan ett annat fartyg. Det gäller ett fartyg som befann sig inne i i , bara någon mil från olycksplatsen: kombinationsfartyg . Poseidon är tillsammans med sina två syskon och största fartyg i den så kallade KBV 001-klassen, och de här fartygen är byggda för bland annat just sådana här situationer med omfattande och komplexa fartygsbränder på öppet vatten. Justitieministern anger i sitt svar att Poseidon inte var i beredskap men att hennes systerfartyg var det och direkt avgick mot olycksplatsen. Därmed understryker ministern just precis min poäng med den här interpellationen. är placerad i på , och trots att hon genast begav sig av mot olycksplatsen anlände hon först . Poseidon kunde bemannas upp och ansluta vid olycksplatsen, men först . Då hade fyra värdefulla timmar gått sedan branden bröt ut. Det går givetvis inte att säga om brandförloppet i det här enskilda fallet hade sett annorlunda ut om Poseidon med sin enorma kapacitet att pumpa vatten på brandhärden hade varit på plats tidigare, men man kan generellt säga att ju snabbare tillräckliga räddningsresurser är på plats vid en olycka, desto större är sannolikheten att skadorna minimeras och att räddningsinsatserna inte behöver bli så omfattande. Varför var då Poseidon, som låg inne i , inte redo att genast gå ut till Almirante Storni, som låg vid älvens utlopp vid Vinga? Ordföranden för fackförbundet , , gav ett väldigt rakt svar på den frågan i : ”Det är ett typexempel på personalkrisen inom . Vi har passerat bristningsgränsen.” Han fortsätter: ”Man kan inte bygga en krisberedskap på att ringa in personal. Det är ett lappande och lagande av nåde.” släppte Tull-Kust en rapport om med titeln uppdrag med omöjliga förutsättningar. Där konstateras att behoven inom bland annat inkluderar nya investeringar i flygplan och fartyg. Det behöver anställas 200 kustbevakare i den operativa verksamheten, och ett årligt intag i aspirantutbildningen behöver införas för att kompetensförsörjningen framåt ska garanteras. Precis som justitieministern säger i sitt svar ökas myndighetens anslag i den budget som , drev igenom i . Det är ett viktigt tillskott, men det krävs också en långsiktighet från regeringens sida så att myndigheten får möjlighet att bygga kapacitet i enlighet med det som bland annat facket efterfrågar. Min fråga till justitieministern blir därför återigen: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att förbättra möjligheter att snabbare rycka ut med rätt resurser vid situationer likt den vid Vinga ? 3 Justitie- och inrikesminister (S): Först får man konstatera att detta var en fantastiskt fin räddningsinsats ledd av – åtminstone när det gäller miljöräddningsinsatsen; sedan hade vi också räddningsinsatser inledningsvis för att klara av att rädda liv och släcka branden, så att säga. Det var ett stort antal aktörer med. Svenska fartyg var förstås på plats, och även hjälpte till. Vi begärde också hjälp från andra länder, och andra länder var beredda att rycka ut enligt den ordning som finns där man hjälps åt när sådana här stora saker inträffar. Allt detta gjordes som sagt för att rädda liv men också för att undvika miljöskador. Det var kallt, blåsigt och svåra arbetsförhållanden. Det var en väldigt utdragen räddningsinsats, som precis som sa spände över . Men den hade ett utomordentligt gott resultat: inga personskador och inte heller någon utläckt olja, i varje fall inte i någon större omfattning. Jag vill säga att jag är väldigt stolt över vad tillsammans med andra aktörer uträttade de här dagarna. Det ska vi vara. har tre stora flygplan, tre stora miljöräddningsfartyg och ett hundratal mindre fartyg till sitt förfogande. Alla som har varit aktiva i operativ verksamhet vet att alla inte alltid kan vara i beredskap. Det spelar knappt någon roll hur stor kostym man har – alla insatser kan inte vara i beredskap . Det fungerar helt enkelt inte, utan man måste göra en fördelning av de insatser och resurser man har i beredskap vid varje enskild dag och tidpunkt. I det här fallet var det som var i beredskap. Den låg alltså inte vid – på – utan i vid det aktuella tillfället, och den avgick mot olycksplatsen. Poseidon låg i . Den var inte i beredskap, men det fanns möjlighet att ringa in personal. Detta gjorde man väldigt snabbt; man bemannade fartyget . Det var faktiskt Poseidon som var på plats först, eftersom det tog tid för att gå från till Vinga. Poseidon var på plats först och kunde inleda räddningsinsatsen tillsammans med två andra fartyg som hade till sitt förfogande, som redan hade gått ut och var på plats. Sammanfattningsvis skulle jag säga att har en väldigt bra kustbevakningsverksamhet. Den är välskött och har goda resurser för att lösa sin uppgift. Den behöver dock förstärkas ytterligare. Vi har från regeringens sida förstärkt med , och innevarande år ökas anslaget ytterligare med lite . Det finns, som säger, ett behov av nyrekryteringar, och de pengar som tillförs kommer att användas just för det. Vi talar om ett rekryteringsbehov på kanske ytterligare 150 anställda. har sammanlagt ungefär 830 anställda, så om man får ett påslag med 150 anställda är det en ganska stor utbyggnad av verksamheten. Detta tycker jag är utomordentligt bra, för det finns som sagt ett behov. Därmed kan vi stärka ytterligare. 4 (M): Statsrådet gav ju en väldigt fin beskrivning av den räddningsinsats som gjordes, och jag tycker verkligen att vi alla ska vara stolta över den. Det är dock för att personalen gjorde heroiska insatser, inte för att politiken har gett förutsättningar för detta. Som sagt var det ingen person som skadades, och trots att de materiella skadorna blev omfattande blev de, paradoxalt nog, ändå begränsade – det rörde sig endast om skador på fartygets last och i begränsad omfattning på fartyget. Almirante Storni hade vid olyckstillfället ankrat i anslutning till farleden in till hamn för att bunkra. hamn är inte bara utan även norra viktigaste hamn. Genom farleden till och från hamnen transporteras en stor del av import och export av varor med rorofartyg och containerfartyg. Detta är enda hamn med interkontinentala anlöp. Ett haveri med ett fartyg som Almirante Storni i farleden skulle ha kunnat innebära ett stopp såväl i vår varuimport som för vår industris möjlighet att exportera varor till världen. Jag säger detta för att ge någon form av perspektiv på den här olyckan. Ett haveri hade till och med kunnat jämföras med det som hände fartyget i , men i lokal tappning i norra . Via hamn får vi också energiprodukter för att driva fordon och flygplan. En brand i lasten hade kunnat innebära att man av säkerhetsskäl hade fått stoppa den trafiken. Lägg till detta att fartyget var ankrat i utkanten av , som är ett värdefullt natur- och kulturlandskap. Ett haveri – eller för den delen bara ett oljeutsläpp, som ministern själv pratade om – hade inneburit risker för stora natur- och rekreationsvärden. Allt detta slapp vi den här gången, men det var med förskräckelse. I det här perspektivet går det inte att påstå att beredskapen kring är tillräcklig när det tar för det fartyg som är i beredskap att komma och när det första fartyget anländer först under en pågående räddningsinsats, trots att det sker i anslutning till hamninloppet. , efter att Almirante Storni bogserades in till hamn, skedde en annan fartygskollision mellan ett brittiskt lastfartyg och en dansk självseglande pråm utanför . Även detta visar på att det inte räcker att ha beredskap med endast ett fartyg, för det kan inträffa multipla händelser vid långa kust. Det är uppenbart att det krävs större beredskap. Statsrådet sa i sitt svar att han anser att nu är väl inför kommande år. Att vi drev igenom mer pengar var nödvändigt och viktigt, men detta innebär ju inte att upprustningen är klar. Enligt vad facket säger krävs det väldigt mycket mer – det räcker inte med 150 personer, utan det behövs uppemot 200 personer i operativ tjänst. Man behöver också stärka aspirantutbildningen och ha ett årligt intag där. Man behöver dessutom titta på investeringar i fartyg och flygplan. Återigen: Vad är ministerns åtgärder i de här frågorna? Anser han att beredskapen kommer att vara tillräcklig, eller tänker han vidta ytterligare åtgärder? 5 Justitie- och inrikesminister (S): Jag börjar med själva räddningsinsatsförloppet. Det var alltså så att låg i beredskap i . Den gick mot olycksplatsen, precis som den skulle göra. Poseidon låg i . Den bemannades väldigt snabbt – fick man in besättning – och det var Poseidon som kunde gå ut och vara på plats först. Utöver dessa var det ytterligare två kustbevakningsfartyg som gick ut vid den här insatsen. Det ena heter och är ett övervakningsfartyg som har både brand- och oljebekämpningskapacitet. Detta är ett mindre fartyg. Det andra fartyget heter och är ett miljöskyddsfartyg. Detta fartyg var också på plats väldigt snabbt. Man ska ha klart för sig att vi hade insatser och resurser på plats snabbt vid det här tillfället. Sedan anlände , när den kunde komma upp från . Vi kommer naturligtvis att följa resursutvecklingen när det gäller . Vi bygger också ut . Det är fel att påstå att detta på något sätt är någonting som oppositionen har drivit fram. har vi anslagit ytterligare till . I vårt budgetförslag lade vi dessutom på ytterligare 30 miljoner. Det enda som har kommit från oppositionens budget är ytterligare 40 miljoner. Det är klart att vi gärna tar emot de pengarna, men det är fel att påstå att detta på något sätt skulle vara ett avgörande resultat av oppositionsbudgeten – det här är småpengar som kommer ovanpå det som regeringen redan har satsat. Detta är väl en del av det allmänna politiska spelet. Det viktiga är ändå att vi får ytterligare på plats och att vi kan använda dessa pengar för att rekrytera mer personal. Behovet i är sådant att vi behöver öka antalet anställda med uppemot 150 personer, och det har vi nu resurser för att göra. På det sättet förstärker vi . Jag vill också markera det jag sa i början: Alla fartyg kan inte alltid vara i beredskap; det spelar knappt någon roll hur stor kostym man har. Det går inte, utan man måste avdela resurser som är i beredskap . Man ska naturligtvis ha en organisation så att man kan skala upp det hela om det händer någonting stort, men man kan inte köra en organisation där alla alltid ska vara i beredskap – detta tror jag att alla som har varit inblandade i operativ verksamhet förstår. 6 (M): Statsrådet står här och pratar om småpengar och politiskt spel. Jag blir faktiskt lite upprörd. Som göteborgare kan jag inte nog understryka hamns betydelse för såväl vårt land som våra grannländer. Man kan prata om att kostymen aldrig kan vara tillräckligt stor. Det går dock att diskutera om kostymen är tillräckligt stor när det tar för tillräckliga räddningsresurser att nå en olycksplats vid inloppet till hamn. Det stämmer att det fanns fartyg på plats redan tidigare. Detta är bra, men det handlar ju också om att skicka rätt resurser vid rätt tid. Det går inte att säga i det enskilda fallet, men någonstans kan man konstatera att det är ganska skrämmande när det, som , tar för ett större fartyg av kombinationsklass 001 att nå en olycksplats. Det är egentligen detta som är min poäng. Jag tror att vi alla måste inse att hamn är av särskild vikt för och för ekonomi. Det är uppenbart att de resurser som finns dimensionerade inom inte är tillräckliga för en snabb räddningsinsats. tog det att släcka branden, och det var egentligen bara med förskräckelse som vi slapp omfattande förstörelse. Detta är min poäng med den här interpellationsdebatten. Jag hoppas att ministern tar med sig det jag har sagt och att man inte ser detta som ett politiskt spel eller viftar bort resurstillskott som småpengar utan faktiskt tar uppdrag på allvar och ser till att bygga upp kapaciteten så att vi kan garantera en god beredskap runt hela , inklusive och hamn. 7 Justitie- och inrikesminister (S): Det är också precis det jag har sagt. Vi skalar ju upp . Vi har lagt till de pengarna . Men man ska vara medveten om att budget är mycket större. Kostnaderna uppgår totalt sett till . Lägger man på 30 eller 40 miljoner till ska man veta att man gör det på en bas på 1,3 miljarder. Det är den proportionen som jag tycker att man ska ha klar för sig. Sedan får vi som sagt loss de här ytterligare 75 ½ miljonerna. Vi använder de pengarna till att förstärka , anställa mer personal och få kostymen att växa ytterligare. Räddningsinsatsen på Vinga var en mycket stor händelse, en av de största vi haft . Personalen gjorde ett utomordentligt fint arbete som den ska ha all heder av. Jag känner en stor stolthet över både och andra som var aktiva i den här räddningsinsatsen . Det blev inga personskador och inga stora oljeläckage. Det kunde ha gått på ett helt annat sätt om man inte hade varit på plats så pass snabbt som man var. Sedan ska vi som sagt göra vad vi kan för att förstärka beredskapen ytterligare. Men just nu tycker jag att man ska känna en stor stolthet över det arbete som våra medarbetare gjorde under de här dagarna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2021/22:182 om skadestånd vid brott 8 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig om jag avser att verka för en lagändring så att den som frihetsberövats förlorar rätten till skadestånd i de fall då gärningsmannen alltjämt, även efter nedsatt straff, är dömd för det brott som föranlett frihetsberövandet. har en lagstiftning som innebär att staten tar ekonomiskt ansvar för frihetsberövanden som egentligen inte borde ha ägt rum. Lagstiftningen utgör en viktig rättssäkerhetsgaranti för enskilda. Det hindrar inte att det kan uppfattas som stötande att någon får en betydande ersättning trots att personen i fråga är dömd för allvarlig brottslighet. Fall som det som utgår från är dock mycket ovanliga. Det viktigaste för mig är att stärka brottsoffrens ställning och minska skadeverkningarna av brott. Att förbättra reglerna om ersättning till brottsoffer är en prioriterad fråga för regeringen i det arbetet. En utredning har därför på uppdrag av regeringen sett över reglerna om brottsoffers rätt till skadestånd och deras möjligheter att få ut sådan ersättning av gärningsmannen. Jag tog emot utredningens betänkande . Utredningen lämnar flera förslag på ändringar i skadeståndslagen och utsökningsbalken. Förslagen handlar bland annat om att kraftigt höja skadestånden för brottsoffer och att förbättra möjligheterna att utmäta dömda personers egendom till förmån för brottsoffer. Ersättning till frihetsberövade är exempelvis något som enligt förslaget lättare ska kunna utmätas för brottsoffers räkning. Utredningens förslag har remitterats, och jag avser att återkomma till i denna angelägna fråga. 9 (SD): tar sig två män in i en kvinnas bostad medan hon sover. blir kvinnan sedan våldtagen och misshandlad av de två männen. Det våld som används mot henne är kraftigt. Hon blir slagen med knytnävsslag och sparkad. Upprepade gånger tar männen stryptag på henne, en gång så att hon förlorar medvetandet. Hon blir också hotad till döds. De säger att de har en pistol och ska skjuta henne. Bara drygt en månad senare, , kidnappar två män en kvinna och låser in henne i en källare. Hon blir misshandlad under tortyrliknande förhållanden. De hotar henne med vad hon uppfattar som en pistol och med en kniv. De sprutar kallt vatten på henne. De binder henne och stoppar en trasa i hennes mun. våldtar de sedan henne upprepade gånger. De bjuder även ut henne till fem andra män, som också våldtar henne på ett oerhört förnedrande sätt. Till slut stormar polisen platsen, fritar kvinnan och skjuter en av männen. Jag kan inte ens föreställa mig hur fruktansvärt detta måste ha varit för kvinnorna och vilka men de troligtvis kommer att bära med sig för resten av sina liv. Jag mår illa bara jag tänker på det. Detta är enligt mig ett av de grövsta brott som någon kan utsättas för. Det bör inte finnas några som helst förmildrande omständigheter för ett sådant vidrigt agerande. En av de två män som deltagit vid båda dessa tillfällen döms av hovrätten för grov våldtäkt i två fall, människorov, försök till utpressning och stöld med mera. Brottslighetens straffvärde motsvarar enligt domstolen fängelse . Efter straffrabatter blir domen fängelse och . Mannens ålder fastställs till av efter medicinsk åldersbedömning. När domen överklagas till hovrätten hävdar mannen att han är , något som hovrätten först avfärdar. Mannen begär då resning. Eftersom det inte går att styrka att han är tvingas hovrätten ändra sig. Han döms nu som 16-åring i stället. Den nya åldersbedömningen innebär att straffet för de fruktansvärda brott som mannen begått sänks ytterligare och i stället slutar på endast . Men det galna med den här historien slutar inte där, fru talman. Eftersom gärningsmannen nu suttit frihetsberövad än vad det slutgiltiga straffet utgjorde har han enligt lagen om ersättning vid frihetsberövande och andra tvångsåtgärder rätt till skadestånd. Summan som den våldtäktsdömde mannen kan plocka ut landar på helt osannolika . Han får fängelse och i ersättning för två grova våldtäkter. Det är inte orimligt att tro att en stor majoritet av befolkning inte tycker att det här är okej. Jag vill gå så långt som att säga att det är både stötande och gravt provocerande. Min fråga till statsrådet är därför: Varför ser det ut så här? Varför kan de som döms för riktigt grova våldtäkter i kvittera ut nästan i ersättning trots att de döms för brotten? 10 Justitie- och inrikesminister (S): och alla andra rättsstater har en ordning där den som har varit frihetsberövad trots att det inte borde ha skett får ersättning för det. Till de absolut vanligaste fallen hör att en person häktas och kanske sitter någon månad eller två i häkte men förundersökningen sedan inte håller för åtal. Då släpps man ur häkte och får ersättning för den tid man varit häktad. Sedan finns det fall där man blir häktad, det går till åtal och man sedan blir frikänd av domstolen. Man har inte begått brottet. Då får man också ersättning för den tid man suttit häktad. Även dessa hör till de absolut vanligaste fallen. Det finns även andra typer av fall. Det fall som refererar till påstår jag är helt unikt egentligen. Jag känner inte till något annat fall av den här karaktären. En person får resning i efterhand, det vill säga får en omprövning av domen där man säger att personen suttit i fängelse än vad den egentligen borde ha gjort, i det här fallet med hänvisning till åldern. Den här kombinationen av resning, sänkt straff och därefter ersättning har jag inte stött på vid något annat tillfälle. Men lagstiftningen måste ändå tolkas utifrån de förutsättningar som finns. Det är Justitiekanslern som gör den tolkningen, även i sådana här unika fall. Då är det nog, som ordningen ser ut, så att man ska ge ersättning i de här fallen också, eftersom personen suttit i fängelse än vad den egentligen skulle ha gjort. Hur ska man då ändra på detta? Det är framför allt två saker jag vill framhålla. Den ena är att vi måste höja skadeståndet kraftigt för brottsoffren. Jag tror att det upplevs som väldigt stötande att skadestånden till brottsoffren är alldeles för låga. Därför har jag nu ett utredningsförslag färdigt. Vi är på väg fram till med ett förslag om att kraftigt höja skadestånden till brottsoffer. Det är faktiskt nästan en fördubbling av skadestånden till brottsoffer som är på gång. Den andra är att jag vill möjliggöra utmätning av skadestånd som kriminella får om de har skulder till andra brottsoffer. Det handlar till exempel om när en gängkriminell blir häktad för ett brott och sedan släpps och får skadestånd för den tid han har varit häktad. Har han skulder till andra brottsoffer är ordningen att staten inte kan utmäta dessa pengar, och det är stötande. Det ska vi ändra på, och det ligger också i detta lagförslag. De här två ganska stora förändringarna är vi på väg fram med till . Det blir lagrådsremiss , proposition senare i vår och ikraftträdande . Då höjer vi alltså kraftigt skadestånden till brottsoffer och ser till att utöka utmätningsmöjligheten. På detta sätt kommer vi åt en del av problematiken. Vi kommer aldrig att komma åt allt, och just detta fall påstår jag är extremt ovanligt och unikt. Men även för unika och ovanliga fall måste gällande rätt kunna tolkas, och då blev Justitiekanslerns bedömning den här.