prot · H90990 · 2022-03-30 00:00:00 — § 1 Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM70 Förordning om harmoniserade regler för skälig åtkomst till och användning av data (dataakten) COM(2022) 68 till trafikutskottet § 2 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:197 till civilutskottet 2021/22:201 till näringsutskottet 2021/22:202 till finansutskottet 2021/22:214 till socialutskottet 2021/22:4434, 4450 och 4459 till utbildningsutskottet § 3 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:TU8 Luftfartsfrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU20 Klimatpolitik 2021/22:UU7 Mänskliga rättigheter ur ett tematiskt perspektiv 2021/22:UbU16 Lärare och elever § 4 Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier betänkande 2021/22:FiU17 Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier (prop. 2021/22:92) Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier 1 (M): Vi ska nu debattera ändrade regler för att möjliggöra att uppgifter på individnivå ska lämnas ut. Det är uppgifter om inkomst, skuld och förmögenhet. Det kan handla om vilka kläder vi handlar, hur mycket pengar vi lägger på vår hobby och annan konsumtion. Det kan handla om köp av ett hus och i så fall när vi köper huset och hur mycket huset kostar. Det kan handla om studielån och hur vi tar på oss för att lösa det lånet. Det är ett internationellt data- och forskningscentrum i som efterfrågar dessa uppgifter. För att möjliggöra detta behövs en lagändring. Detta behöver verkligen debatteras, fru talman. Regeringen själv säger ”att integritetsintrånget kan anses betydande”. Regeringen anger också att det inte är möjligt för att säkerställa att utlämnade data används på rätt sätt. Alla som lyssnar! Vi får aldrig glömma det som hände med Transportstyrelsen och de sekretessbelagda uppgifterna. Därför behövs en garanti om att samtliga data är avidentifierade innan de förs över till det internationella data- och forskningscentrumet i , . Övervakning och kartläggning av vanligt folk får aldrig accepteras. Därför yrkar bifall till den reservation som har lagt fram om att ärendet behöver återremitteras för att ses över igen och för att säkra integritetsskyddet. 2 (SD): Regeringen vill låta samla in och lämna ut personlig information till databaser både inom och utanför EU och EES. Detta ska ske genom att data- och forskningscentrumet Income Study, förkortat , kommer att få tillgång till inhämtad statistik i syfte att kunna lämna ut data till forskare och vissa internationella organisationer. får cirka 65 000 förfrågningar till databaserna. Det finns personuppgiftslagar inom EU och EES. Men dessa lagar gäller inte när uppgifter lämnas vidare till så kallat tredjeland, det vill säga samtliga länder utanför EU och EES. EU kräver visserligen att tredjeland ska erbjuda lämplig skyddsnivå men har ingen praktisk möjlighet att säkerställa att detta efterföljs. lämnar ut uppgifter till forskare över hela världen, och forskare kan även arbeta själva i databaserna. Regeringen ser kartläggningen av alla svenskar som något positivt, trots problem. Regeringen skriver: ”Många av uppgifterna kan antas vara av integritetskänslig natur. Det talar för att integritetsintrånget kan anses betydande.” anser att kartläggning av våra privatliv är detsamma som övervakning. Vad vi gillar att göra och vad vi tycker är viktigt – allt – kommer att kartläggas och sparas för att kunna lämnas ut till dem som vill studera oss. Regeringen listar vad de bedömer att till att börja med kommer att efterfråga på person- eller hushållsnivå. Jag ska nämna några av uppgifterna som ska lämnas ut. Man kommer att kartlägga om du tar emot underhållsbidrag eller stipendium. Man kommer att kartlägga ditt kön och civilstånd, antal medlemmar i hushållet och övriga förhållanden som gäller hushållets sammansättning. Man kommer att kartlägga ditt boende och dina räntebetalningar och amorteringar. Man kommer att kartlägga dina levnadsomkostnader, bland annat hur mycket pengar du lägger på livsmedel, kläder, hyror, transport, hälsa, kommunikation, fritidsaktiviteter, kultur och utbildning. Man kommer även att kartlägga om du tar emot sjukpenning eller annan ersättning. Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Ett axplock av data som regeringen anser ska samlas in och lämnas över till LWS-databasen gäller dina reala och finansiella tillgångar, dina varaktiga konsumtionsvanor, dina bostadsköp, dina bostadslån, dina studieskulder och andra skulder. Om du får ett arv ska det också registreras. För att uppdatera databaserna kommer man att använda våra personnummer för att knyta uppgifterna till individen. Bara inhämtandet av uppgifterna är integritetskränkande, och det innan dessa data överförs till . Flera remissinstanser har granskat regeringens proposition. De flesta ser inte något problem med övervakningen och registreringen av våra privatliv. Men avstyrker förslaget i dess helhet. De påpekar att förslaget innebär omfattande behandling av personuppgifter utan de registrerades godkännande. Det rör sig om i stort sett hela svenska befolkningen och kommer även att omfatta integritetskänsliga uppgifter. konstaterar att det är oroande att endast en remissinstans delar våra farhågor om kartläggningen. Visserligen kommer forskare inte att ha tillgång till individers namn eller annan identifiering. Men regeringen utgår från att det är omöjligt att databasen kommer att missbrukas eller hackas. Jag är inte lika säker. avslöjades Transportstyrelsens it-läcka där bland annat register med uppgifter om svenska agenter och stridspiloter hamnade i fel händer. Den gången handlade det om uppgifter i polisens säkra databaser, som obehöriga av misstag fick access till. Dessutom outsourcade Transportstyrelsen hanteringen av myndigheters sekretessbelagda uppgifter till företag som var belägna i , och och där personalen inte var säkerhetsgodkänd. Felen var många och utgjorde ett hot mot rikets säkerhet. Men kanske värst av allt är att felen gjordes av den myndighet som ansågs vara mest kompetent inom säkerhetsskydd. Det säger något om hur sårbara våra databaser är. De uppgifter som kommer att lämnas ut till avser en, som regeringen själv skriver, identifierbar person. Det är alltså först när lämnar ut uppgifterna som de avidentifieras. Sammanfattningsvis kan man konstatera att regeringens proposition utelämnar uppgifter och är inkonsekvent. Om det är medvetet eller på grund av slarv vet jag inte. Till exempel nämner regeringen inte med ett ord att går från att ha en filial i tredjeland, i , till att öppna ännu en i tredjeland, vid . De fysiska platserna ger möjligheter att själv jobba i databasen till skillnad från att begära ut endast specifika data. Regeringen dribblar fram och tillbaka i propositionen i frågan om man kan eller inte kan identifiera personer bakom uppgifterna. Det är motstridiga bud på nästan varje sida. Men oavsett vad som döljer sig bakom propositionens text har regeringen varit tydlig med sin syn på oss vanliga medborgare. De skriver med kursiv text så att ingen ska missa budskapet: Behovet av att lämna ut uppgifter väger tyngre än skyddet av den personliga integriteten. Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier delar inte denna inställning utan värnar om grundlagsskyddet och den personliga integriteten. Därför yrkar jag bifall till vår reservation. 3 (S): debatterar vi finansutskottets betänkande 17 om ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier. Regeringen har lämnat en proposition med förslag på ändringar i lagen om den officiella statistiken och i offentlighets- och sekretesslagen. Bakgrunden är att SCB har bedömt att det saknas rättsligt stöd i den svenska lagstiftningen för att lämna ut svenska uppgifter till . Den senaste leveransen av data från som har lämnats till avser därför 2005. är en förkortning för Income Study, som är ett icke vinstdrivande data- och forskningscenter med säte i och med en filial vid i . Forskningscentret anses vara en högt respekterad organisation i forskarsamhället och har som verksamhetsmål att möjliggöra, underlätta, främja och bedriva forskning om socioekonomiska utfall och de institutionella förhållanden som bidrar till att skapa dessa utfall. driver och tillhandahåller två databaser som är avsedda för forskning om inkomstfördelning, fattigdom och förmögenhetsfördelning. För att kunna analysera fördelningen av inkomster på hushålls- eller individnivå behövs uppgifter på just individnivå. LIS-databasen innehåller därför uppgifter om individers inkomster, skatteinbetalningar, socialförsäkringar, offentliga bidrag och vissa kostnader från närmare 50 länder. För att dessa uppgifter ska vara meningsfulla behöver de knytas till personliga uppgifter såsom kön, ålder, civilstånd med mera. I dagens betänkande finns en reservation från och om att avslå propositionen och att regeringen ska återkomma med ett förslag som begränsar utlämnandet av uppgifter samt att det ska finnas garantier för att de uppgifter som överlämnas inte direkt kan hänföras till en enskild person. I regeringens proposition kan man läsa att uppgifterna inte ska kunna hänföras till någon enskild person och att känsliga personuppgifter inte ska lämnas ut, bortsett från uppgifter om socialförsäkringsförmåner vid sjukdom eller arbetsskada. Men samtliga uppgifter kommer att lämnas ut i avidentifierad form. Det kommer med andra ord inte att vara möjligt att hänföra en viss integritetskänslig uppgift till en enskild individ. Och uppgifterna kommer att behandlas av uteslutande för statistikändamål och ske i enlighet med bestämmelserna i dataskyddsförordning. lämnas uppgifter ut i samtliga nordiska länder utom just , men också i de flesta andra EU-länder samt , , , och , för att bara nämna ytterligare några. har det funnits en trend med stigande inkomstskillnader i många utvecklande länder. Flera internationella organisationer, såsom IMF, och , har i större utsträckning intresserat sig för frågor som rör just inkomstfördelning. Både FN och EU har därför satt upp mål som handlar om fattigdom och inkomstspridning. Med den mikrodata som samlar in kan man ge en mer komplett bild och förbättra möjligheten att djupare analysera och utvärdera effekter av ekonomisk-politiska beslut. Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Vi socialdemokrater anser, precis som regeringen, att det är av stor betydelse för samhället i stort att kunna studera och analysera detta och inte minst använda det som grund när man fattar politiska beslut. Det gäller för såväl forsknings- och undervisningsändamål som för den allmänna debatten om exempelvis ekonomisk politik, fördelning av inkomster samt inkomstutveckling generellt och inom olika grupper av befolkningen. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 4 (SD) replik: Jag har läst propositionen så och med mer oro för varje gång. Jag skulle gärna vilja att förklarar för mig hur man ska hämta ut de föreslagna uppgifterna på individnivå. Det gäller framför allt punkten om levnadsomkostnader som livsmedel, kläder, hälsa, transport, fritidsaktiviteter, kultur och varaktiga konsumtionsvanor. Hur har regeringen tänkt att man ska hämta ut dessa uppgifter under varje svensks hela livstid? 5 (S) replik: Jag tackar för frågan. I har vi en myndighet som heter , och den hämtar in uppgifter om precis det som du tar upp, . har man inte pekat ut just SCB som den myndighet som ska leverera dessa uppgifter till , men det är kanske inte helt omöjligt att det kan bli så. Då är det naturligtvis de uppgifter som SCB plockar in som man har möjlighet att leverera till LIS-systemet, precis som man gjorde . Det är också viktigt att peka på att uppgifterna ska vara avidentifierade. Det är alltså inte så att man kommer att få in uppgifter om hur eller har levt, utan det är avidentifierade fakta som kommer in i systemet, precis som man plockar in annan statistik. 6 (SD) replik: Det stämmer inte. Regeringen skriver själv i propositionen att det kommer att vara identifierbara uppgifter. De uppgifter som kommer att vara avidentifierade är de som lämnar ut. Vad jag tog upp var att vi har sett att regeringen inte har haft kontroll på Transportstyrelsen och att viktig information har läckt ut. Det finns ingenting som garanterar att inte detta kan ske inom . Dessutom är det inte SCB. De kartlägger inte vad du och jag specifikt lägger på olika saker. De tittar på hur mycket kläder som säljs i och så vidare. De kan inte titta på individnivå. Regeringen skriver själv på sidan 20 att det är på individnivå. Därför ställer jag om frågan: Hur kommer regeringen att hämta in dessa data på individnivå över vad vi konsumerar? 7 (S) replik: Återigen: Den information som ska skickas till för statistikändamål ska vara avidentifierad. Man ska inte kunna gå in och titta på varje individ, utan man ska se bara persondata som inte berättar om det är du eller jag som gör detta. Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Det är viktigt att det ska ske enligt lagen om den officiella statistiken. Orsaken till att vi har propositionen är att man inte tyckt att man har haft den tydligare lagen för statistikutlämningen. Det är därför som nu beslutar utifrån propositionen. 8 (V): Det betänkande vi behandlar bär den inte så uppseendeväckande rubriken regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier. Det kan förefalla ganska perifert och tekniskt och knappt värt att säga något om. Det är ett ärende vars bakgrund – och även den motion som har inkommit med anledning av propositionen, och som vill avslå den – säger en del viktiga saker om utvecklingen i och läget i svensk politik . Själva beslutet handlar bara om att införa en lagreglering som gör det möjligt för relevant myndighet, rimligen SCB, att efter ett uppehåll återigen leverera statistik till internationella jämförelser inom ramen för Income Study. Det är ett stort icke-kommersiellt internationellt projekt med två viktiga databaser för forskning om inkomstfördelning, förmögenhetsfördelning och fattigdomsutveckling. Den situation som vi nu äntligen kan råda bot på uppstod som en bieffekt av att tidigt under Reinfeldtregeringen avskaffade förmögenhetsskatten. Det var efter detta som SCB ansåg att det saknades lagstöd för att leverera uppgifter vidare. Jag noterar för övrigt att den bakgrundsbeskrivningen inte finns med i själva propositionen eller i betänkandet. Det är hur som helst en väldigt beklaglig för att inte säga pinsam situation. Jag minns ett besök i av den store brittiske ekonomen . Han är den som i princip grundlade ett forskningsfält för studier av ojämlikhet i inkomster och förmögenheter och effekterna av det. Han hade vid det tillfället kommit ut med en bok, den som skulle bli hans sista. Han ville gärna och kanske mest av allt framföra en vädjan till de församlade att göra något åt den mycket märkliga situationen. som från starten av inkomststudierna hade varit med och levererat statistik av hög kvalitet hade nu upphört att göra det. Sådant skapar förstås hål i tidsserier och ger sämre kvalitet i statistiken för alla de forskare runt om i världen som använder databaserna för att förstå utvecklingen bättre. Men det innebär också på hemmaplan att vi blir lite sämre på att förstå genom att bland annat sätta utvecklingen här i i internationell kontext. Vi vet ändå genom andra sammanställningar av fakta och statistik att utvecklingen i på det här området har varit mycket dramatisk. är ett av de länder i den industrialiserade världen där klyftorna har ökat snabbast de senaste 25–30 åren. är ett land som sticker ut på ett negativt sätt när det gäller stark koncentration av förmögenheter hos ett smalt skikt på toppen, med de påföljande negativa effekter på samhällsutvecklingen som det ger och som har studerats av internationell forskning. har också, i kontrast mot hur det var de första 40–45 åren efter och även i kontrast mot vad som är en kvardröjande bild hos många i och utanför , blivit ett land där tunga system är riggade för vidgade klyftor och för överföring av resurser uppåt i den ekonomiska pyramiden. Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Att vi står här är som sagt en bieffekt av just förmögenhetsskattens avskaffande. Då ska vi komma ihåg att när det kommer till kapitalbeskattning i vissa avseenden har blivit något av ett skatteparadis i europeisk jämförelse genom att varken ha förmögenhetsskatt, arvs- och gåvoskatt eller fastighetsbeskattning baserad på fastigheters kommersiella värde. är ganska extremt, och då tyvärr inte längre på ett bra sätt utan på ett dåligt. För att återkomma till betänkandet kan jag konstatera att det har varit många instanser och organisationer som länge har efterlyst att den juridiska problematiken ska lösas så att statistiken ska kunna levereras från SCB till de internationella databaserna. Ändå har frågan dragits i långbänk. Jag uppfattar det som att det fanns ett starkt ointresse från den borgerliga regeringen som först ställde till med problemet. har motionerat om detta i tidigare och även lyft upp frågan med regeringen under förhandlingar förra mandatperioden. Det är bra att detta äntligen blir av. Som vi har hört här har motionerat om att propositionen ska avslås. Vi hörde från talarstolen att det i princip handlar om skepsis till att statistik över huvud taget finns om olika viktiga förhållanden i . Det går väl i linje med det partiets sätt att befinna sig i världen. I det här fallet är det ett ganska krystat argument som anförs. Det hänvisas till personlig integritet och att uppgifterna riskerar att inte vara avidentifierade. I propositionen är den föreslagna lagtexten visserligen: ”Uppgifter ska endast lämnas ut i den utsträckning som krävs för att svenska förhållanden ska återspeglas i de forskningsdatabaser som organisationen tillhandahåller. Uppgifterna ska inte direkt kunna hänföras till någon enskild person.” Detta är alltså lagtexten. Det är också intressant att personlig integritet och risken för missbruk av information om enskildas förehavanden i de allra flesta andra situationer i samhället brukar betyda väldigt lite för just det parti som har lämnat in motionen, , och även det parti som är med som släptåg på avslagsyrkandet, . När det kommer till en fråga där informationen kanske skulle kunna leda till en analys eller en forskningsinsats vars resultat kan vara lite irriterande för några av de allra rikaste i vårt samhälle är det en invändning som dammas av, trots att det i det här fallet knappt är någonting som har faktisk bäring. Avlyssning av människor utan konkret brottsmisstanke är helt fine. Det är något som man vill veva med i den allmänna debatten. Men att man levererar svensk statistik till en internationell databas där någon kan komma på att de rika i har blivit rikare är ett hot mot den personliga integriteten. Det är tämligen anmärkningsvärt. Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier Det är något som går väl i linje med en större politisk utvecklingstendens i vår samtid. Det är partier som som vill vara de allra mest tjänstvilliga för de allra mest välbärgades ekonomiska och sociala intressen. Det är någonting som vi har sett i allt från försvaret av vinstläckaget ur välfärdssektorn till skattepolitiken mer allmänt med mera. Med detta noterat vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 5 Statlig förvaltning betänkande 2021/22:FiU25 9 (M): debatterar vi statlig förvaltning och statistikfrågor. En sammanfattning av betänkandet om statlig förvaltning är att det handlar om myndigheter. Myndigheter är till för regeringens förvaltning, och varje departement har ett antal myndigheter kopplade till sig. Myndigheters uppgift är att tillämpa de lagar och utföra den verksamhet som riksdag och regering har beslutat om. Myndigheterna ska jobba för och vara en servicefunktion för medborgarna. I betänkandets sammanfattning står det att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. Fundera på den meningen, fru talman, och fundera på om den ger grund för växande byråkrati eller återhållsamhet med våra gemensamma resurser. Det finns myndigheter som har en växande aktivism bland sin personal – länsstyrelser och lantmäterier kan ges som exempel. Jag får till mig många vittnesmål om miljöaktivism bland tjänstemän i i , som är min valkrets. Kom ihåg hur importerade veteranbilar behandlades – de klassades som miljöfarligt avfall av i ! finns 343 myndigheter. En myndighet är , som är centrum för samhällsvetenskaplig forskning om . Denna myndighet ligger i . Andra exempel på myndigheter är oredlighet i forskning, och Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Mynak, som startades i . Bara , 2022, har det startats två nya myndigheter: Myndigheten för psykologiskt försvar och . är konstruktiva och har bidragit med många bra inspel till dagens ärende om statlig förvaltning. Den svenska välfärdsmodellen bygger på ett samhällskontrakt mellan medborgare och stat. Vi i har bland de högsta skattetrycken i världen, men det syns varken i våra skolresultat, i tillgänglighet inom vården eller i polistäthet. I kriser har det gång på gång visat sig att Myndighetssverige inte är på tårna utan har en alltför stor och tung byråkrati. vill införa tjänstemannaansvar, vilket hade gett myndigheter en ökad skärpa. vill effektivisera myndigheter och vill att de fokuserar på kärnuppdraget och minskar byråkratin. föreslår en väg in och att uppgifterna ska samköras mellan myndigheter så att personen inte ska behöva upprepa sig om och om igen. har pressat regeringen genom ett tillkännagivande om att myndigheter ska kunna dela information med varandra snabbt och effektivt. har ett av världens högsta skattetryck. har skattetrycket fördubblats, och skatterna fortsätter att stiga. I jämförelse med andra länder sticker ut med att beskatta sina invånare högt. Myndigheter behövs, men de kostar pengar. Då är det viktigt att ha strama tyglar så att inte myndigheterna sväller. Tendensen är att vi har färre myndigheter men att antalet anställda per myndighet ökar i Myndighetssverige. Myndigheter hanterar skattemedel och ger bidrag till behövande. Det får anses som ett misslyckande att bidragsfusket uppgår till . För att få ordning på bidragsutbetalningar behövs en folkräkning, fru talman, men tyvärr motsätter sig regeringen detta. Det är rimligt att veta hur många och vilka det är som bor i olika lägenheter och att uppgifterna stämmer överens med andra data. Här finns fusk och oansvarigt användande av skattemedel, men regeringen väljer att lägga energi på katträkning och räkning av andra djur i stället för på räkning av människor. När det gäller hästar är det stallägaren som ansvarar för att registrera de hästar som finns på anläggningen. Detta görs till . Alla hästar har ett UELN-nummer, som är hästens personnummer. Hästen har också ett chip som säkerställer att det är rätt individ. vill inte chipmärka människor men ser det som rimligt att biometriska data kopplas till samordningsnummer så att det blir ordning och reda i folkbokföringsregistret. Det är hög tid för folkräkning. Andra länder gör det, och man undrar varför regeringen inte vill göra detta. Sammanfattningsvis har mycket byråkrati och många myndigheter. Det här kostar pengar och ger landet ett högt skattetryck. Då är inte svaret att höja skatterna i ett land som redan belastas av ett högt skattetryck. Landet behöver fler som jobbar och betalar skatt. Landet ska inte straffa dem som redan arbetar.