prot · H909125 · 2022-06-07 00:00:00 — Det är snarare ett uttryck för kvinnlig underkastelse och ett sätt att socialisera in barn som inte vet eller förstår bättre i en sådan kultur. Genom att skapa ömsesidig misstro och främlingskap gentemot majoritetssamhället försvårar man också dessa unga flickors och kvinnors möjlighet att fatta ett annat beslut och närma sig den svenska och västerländska kulturen – om de skulle vilja detta. En annan aspekt är böneutrop. Vår vilja att som huvudregel försöka upprätthålla en viss neutralitet i det offentliga rummet befinner sig i spänning gentemot sådana normer där tankar om en neutral offentlighet med respekt för individens särart är helt främmande. Kyrkklockor har hörts i vårt land under hundratals år, men böneutrop är en direkt sentida import från den muslimska världen. Muslimska böneutrop innehåller även en trosbekännelse, till skillnad från våra kyrkklockor. Majoritetskulturens normer och den reella ovilja som finns mot att höra böneutrop förtjänar att tas i beaktning. Kristendomen har en historisk särställning i som islam inte har och kommer att fortsätta ha det även . Även utifrån perspektivet att värna en neutral, sekulär offentlighet fri från propaganda finns återigen starka skäl att förbjuda denna form av kulturyttring. Kvinnlig könsstympning och omskärelse bör också utan tvekan förbjudas. Att detta, fru talman, över huvud taget är något som vi diskuterar är ytterst märkligt. I hela har vi också av hävd, på ett sätt som föregår kristendomen, ett djupare förhållande till djur och natur. Sadistiska former av slakt, såsom halalslakt, bör likaledes därför inte heller vara tillåtna inom gränser. Avslutningsvis, fru talman, finns det goda skäl att reflektera kring vad följderna blir av den rådande samhällsutvecklingen om denna tillåts fortsätta ohejdat. Vi i ställer oss ytterst skeptiska till att det går att upprätthålla ett fritt liberalt samhälle för oss alla om inte majoritetssamhällets normer värnas. Den historiskt och geografiskt sköra tolerans och respekt för individen som kännetecknas av kommer helt enkelt inte att överleva det här århundradet om inte kopplingen mellan majoritetssamhällets svenska och västerländska levnadssätt och det politiska uttrycket för makt och rätt att påverka, vårt medborgarskap, bibehålls. I ljuset av de senaste decenniernas ansvarslösa invandringspolitik finns det inget annat val än att öppna upp för återkallandet av medborgarskap, som lyftes här i talarstolen . Det nuvarande förbudet mot detta i regeringsformen bör därför tas bort. Även här finns prejudikat i andra västerländska länder. 13 (C): Det är den enskilda människans frihet och värdighet som står i centrum i regeringsformens inledande kapitel. Det är den enskildes frihet och värdighet som ska respekteras – av det allmänna och i utövningen av offentlig makt, enligt vår grundlags portalparagraf. Det är ett fint centrum för en grundlag i en liberal demokrati av vårt snitt. Uppgiften att värna och upprätthålla den enskildes frihet och värdighet utmanar ständigt oss som beslutsfattare och lagstiftare. För den enskildes frihet och värdighet är, liksom själva demokratin, inte en gång för alltid given i och med regeringsformens ikraftträdande. Nej, precis som demokratin utmanas och rentav hotas den enskildes frihet och värdighet. hotas de av extremistiska eller våldsbejakande krafter. hotas de av främmande makt och antagonister som inte vill oss väl och som har allt att vinna på att undergräva svenska folkets förtroende för demokratin, för samhällskontraktet, för tilliten i samhället och inte minst – för tilliten mellan oss människor. Det är krafter som ställer människor och grupper mot varandra, vi mot dem, och krafter som vinner på att en gnagande känsla av misstro och misstänksamhet biter sig fast och breder ut sig i samhället som ett gift. , liksom , är därför tydliga besked att vi inte kompromissar med den enskildes frihet och värdighet. Vi står upp för den enskildes frihet och värdighet. Vi tar det ansvar som regeringsformen ålägger oss. Vi står upp för religionsfriheten – inte bara den för kristna och judar, utan för alla. Den gäller avsett om man tror eller inte tror, och oavsett vad man tror på. Vi står upp för att trossamfunds lokaler ska åtnjuta skydd för att den enskilde troende tryggt ska kunna utöva sin religion, ensam eller tillsammans med andra, oavsett vilken religion det handlar om. Heliga rum ska vara trygga rum. De ska vara frizoner och hemvister för troende som de källor till livsmod, hopp, livstolkning, religiös fördjupning och gemenskap och rum för livets övergångsritualer som de är. Jag står bakom samtliga fem reservationer i betänkandet och yrkar bifall till reservation 7. står upp för arbetet mot rasism och diskriminering. begränsas många svenskar av just rasism och diskriminering. när du och jag gör oss i ordning, käkar frukost och hjälper barnen att komma iväg till skolan går tusentals svenskar till jobbet eller skolan med en ryggsäck eller en klump i magen som vi andra inte har: Vad kommer jag möta ? Kommer jag att få behålla slöjan på, eller kommer de att riva av den? Kommer jag bli spottad på ? Törs jag gå till synagogan? Ånej, måste jag gå och handla mat! När jag går till affären med mina romska kläder kommer jag att få de där blickarna, som om jag vore en tjuv. mobbas skolbarn för sin tro, trots att de enligt har erkända rättigheter till bland annat andlig utveckling. sorteras människor bort på osakliga grunder i anställningssituationer – ren och skär arbetslivsdiskriminering – för att deras namn inte är tillräckligt svenskklingande. krymps livsutrymmet och livschanserna, friheten och värdigheten för svenskar på grund av rasismen och diskrimineringen inom livets alla områden. svar till dessa, våra bröder och systrar, är att vårt frihetsprojekt inte begränsar sig till de få och förunnade. Det sträcker sig till varje människas rätt att förverkliga sitt livsprojekt och att utöka sina livschanser och känna frihet, oaktat vem hon är, vem hon älskar, vilken hudfärg hon har, var hon bor och vad hon tror eller inte på. När vi säger att står upp för varje enskild människas rätt till frihet och möjlighet att göra det mesta av sin förmåga och sina drömmar utan att bli begränsad av fördomar, rasism och diskriminering menar vi allvar. När våra medmänniskors frihet och värdighet begränsas av rasism, antisemitism, antiziganism, islamofobi och diskriminering är det vår kamp. Därför vill vi i intensifiera arbetet just mot rasism och diskriminering. Vi har lagt fram många förslag här i riksdag som hanterats i andra betänkanden i . Inom ramen för det här betänkandet anser att regeringsformens diskrimineringsförbud bör utökas för att motsvara de diskrimineringsgrunder som anges i diskrimineringslagen. Det innebär att även könsöverskridande identitet eller uttryck, funktionsnedsättning och ålder bör innefattas av grundlagsskyddet. Att få vara eller bli den människa man djupast sett är helt grundläggande. Det finns människor som varken identifierar sig som man eller kvinna. Det finns all anledning att ta denna för enskilda personer mycket viktiga identitetsfråga på stort allvar. Därför vill vi i utreda ett införande av ett tredje juridiskt kön. Den tredje siffran i de fyra sista siffrorna i personnumret indikerar om en person är man eller kvinna, vilket möjliggör könsuppdelad statistik. menar att förutsättningarna för att införa ett tredje juridiskt kön bör utredas utan att möjligheterna att göra statistiska analyser utifrån ett genusperspektiv försämras. Vi behöver också stärka skyddet av äganderätten. Vi ser att den träds förnär i olika situationer där myndigheter ägnar sig åt myndighetsutövning. Vi ser att det konstitutionella egendomsskyddet inte är tillräckligt starkt. Vi behöver också stärka arbetet med att fånga upp individer som ännu inte har begått brott men som är på väg att radikaliseras. De här personerna måste mötas av civilsamhället, av vuxna, av mammor och av lokal polis med nationell handlingsplan och med lokalt förebyggande arbete. I vårt betänkande föreslår vi också ett tillkännagivande om möjligheten att stoppa utländsk finansiering av religiös verksamhet. går i bräschen för att på område efter område just stärka resiliensen mot utländsk påverkan. Vi börjar med oss själva, partierna i riksdag. Även vi behöver höja trösklarna för att inte bli utsatta för påverkan från främmande makt. Vi ser det i civilsamhället. Vi stärker upp det där. Vi har en utredning på gång just om hur vi kan stärka skyddet för trossamfund och civilsamhälle. Dagens förslag till tillkännagivande har tagits fram av en bred majoritet i KU. Det gläder mig mycket, för det är ett viktigt tillkännagivande. Det är en viktig pusselbit i arbetet med att stärka motståndskraften mot främmande makt. 14 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 19. Detta betänkande innehåller många förslag som på olika sätt berör våra grundläggande fri- och rättigheter. Det är sådant som vi ofta tar för givet och ser som självklarheter – respekten för alla människors lika värde, att vi har yttrandefrihet, att vi har rätten att delta i möten, att demonstrera och att utöva vår religion, oavsett vilken, eller att inte vara troende alls, att vi skyddas mot stora intrång i vår integritet, att vi inte får registreras utifrån politiska åsikter, att vi får röra oss fritt, att vi skyddas mot diskriminering och att vi garanteras rättssäkerhet om vi anklagas för att ha begått ett brott. De friheter och rättigheter som vi har får aldrig tas för givna. Faktum är att demokratin i världen är på tillbakagång. fanns det flest liberala demokratier i världen, 42 stycken – alltså demokratier som även innefattar sådant som går utöver själva folkstyret: en rättsstat och grundläggande mänskliga rättigheter. , 2021, var den siffran nere på 34 liberala demokratier. Det betyder att enbart av världens befolkning lever i en demokrati så som exempelvis vi i brukar definiera den. Det visar den senaste demokratirapporten från Varieties of vid . Dagens hot mot demokratin ser ut på lite andra sätt . Det handlar sällan om våld. I stället sker förändringen inifrån, av makten själv, av auktoritära krafter som vinner mark för att sedan på olika sätt angripa medierna, akademierna, civilsamhället och rättssystemet. Enligt forskningsinstitutet är de framsteg som gjorts för demokratin i världen sedan bortsopade. Läget i världen är minst sagt dystert. Det är tydligt att vi aldrig kan ta våra fri- och rättigheter för givna och att inte är ett undantag. vill att alla människor fritt ska kunna definiera sig, uttrycka sig och ha rätten att bestämma över sin egen kropp. För många är könstillhörigheten självklar. För andra skulle en lagändring som innebar att ett tredje juridiskt kön infördes betyda oerhört mycket. En grundläggande princip för ett tredje juridiskt kön skulle självklart vara att det är en valmöjlighet för den enskilde. Ingen ska kategoriseras som ett tredje juridiskt kön mot sin vilja. , , och är exempel på länder som på olika sätt ger möjlighet att registrera ett tredje juridiskt kön. Processen för att få ändra juridiskt kön är komplicerad med långa väntetider, orimliga krav och ibland bristande bemötande som skapar ohälsa. vill gå samma väg som de länder jag rabblade upp. Vi anser att varje individ själv ska få avgöra sitt kön. En modern könstillhörighetslag behöver utgå från verkligheten. vill därför att ett tredje juridiskt kön införs som möjligheterna med könsuppdelad statistik bibehålls. 15 SKÅNBERG (KD): Vi debatterar betänkande nummer 29, som handlar om den enskildes grundläggande fri- och rättigheter. Det är ett flertal motionsförslag från partierna som har resulterat i olika förslag och därmed reservationer när de inte har fått gehör. har flera reservationer, men jag yrkar bara bifall till reservation 9 under punkt 6. trädde nya lagar i kraft i som bland annat innebar straffansvar för visst samröre med terroristorganisation. Den nuvarande lagen föreskriver att brottet samröre ska omfatta den som för en terroristorganisation tar befattning med vapen, ammunition, brandfarliga eller explosiva varor, transportmedel eller annan liknande utrustning eller upplåter lokal eller mark för dess verksamhet eller annan liknande verksamhet. Så långt är det bra, men enligt min mening är detta en alltför snäv definition. Säkerhetspolisen har samma uppfattning och har i sitt remissvar framhållit att det är viktigt att samröret får en vidare definition. När någon har varit i en konfliktzon, som eller , blir brottet med dagens definition orimligt svårt att bevisa. Dessutom anser jag att det tydligt ska framgå att inget som helst samröre med eller hjälp till terroristorganisationer ska tolereras här i . Vi har länge haft en alldeles för tillåtande inställning till dem som fundamentalt hotar vårt samhälle. Enligt syn ska allt samröre med terroristorganisationer kriminaliseras. Jag går vidare och säger någonting om förbud mot slöja, vilket är en känslig sak. Det tillhör våra mänskliga rättigheter att få klä oss så som vi själva önskar. Man ska inte ha synpunkter på längd eller utformning i övrigt av olika klädesplagg. Det är vars och ens privatsak. Men med heltäckande slöja är det någonting annat. I de verksamheter där vi som förtroendevalda och parlamentariker har möjlighet att ha synpunkter på klädsel finns det exempel där det faktiskt är orimligt att acceptera heltäckande slöja, till exempel så kallad burka. Skolan är ett sådant område. Det handlar inte om huruvida vi tycker om burkan eller inte eller till vilken idébakgrund vi hänför den, utan vi menar att heltäckande slöja strider mot de grundläggande värden, bland annat om jämställdhet mellan kvinnor och män, som skolan ska förmedla. Med hänsyn till skolans värdegrund och synen på barnens rättigheter i är även hijab för små barn problematiskt. Barnomsorgen och skolan ska präglas av jämlikhet och utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar, jämställdhet och alla människors lika värde. Det går inte att komma ifrån att heltäckande slöja utgör ett konkret uttryck för mäns vilja att kontrollera flickors och kvinnors frihet. Ett förbud för anställda inom offentlig förvaltning att bära niqab, burka eller annan heltäckande slöja är nödvändigt av flera skäl. Föräldrar ska kunna se personalen de lämnar sina barn till. En patient ska kunna se den vård- och omsorgspersonal som han eller hon vårdas av. Ett brottsoffer ska kunna se den polisanställde som han eller hon söker hjälp hos. Vi behöver den interaktion som ögonkontakt ger. De heltäckande plaggen står för ett hinder i det avseendet. De står också för en hederskultur, och personer som har varit eller är utsatta för hedersrelaterade brott ska inte behöva möta anställda med heltäckande slöja på myndigheter eller statliga institutioner. Därför är det mening att regeringen bör återkomma med förslag om förbud mot heltäckande slöja för barn och lärare i skolan och för anställda inom offentlig förvaltning. 16 (L): För tids yrkar jag bifall enbart till reservation nummer 22, men vi står bakom alla våra reservationer. Betänkandet handlar om fri- och rättigheter. Liberalismen utgår från att alla individer ska ha samma möjlighet att förverkliga sig själva och samma rättigheter och skyldigheter som är knutna till individen. Därför kommer vi alltid att stå upp för de människor som inte åtnjuter samma rättigheter och friheter som alla andra. Jag kommer att beröra både hbtqi-politiken och också diskrimineringsfrågor. Rättigheter för hbtqi-personer har successivt stärkts . Men höjer vi blicken från den svenska horisonten ser vi ännu stora utmaningar, både i ett europeiskt och i ett globalt perspektiv. I ett sjuttiotal länder är samkönad kärlek ett brott. I ett ännu större antal länder kan personer vars könsidentitet inte följer den av omgivningen normerade och förväntade inte leva ett liv med fullvärdiga rättigheter. I länder där förtrycket är som hårdast riskerar människor fängelse, prygling eller dödsstraff enbart för att de är de som de är och för att de älskar dem som de älskar. har ett ansvar att fortsätta att arbeta för att hbtqi-personers mänskliga rättigheter stärks och att ge stöd åt modiga rättighetskämpar världen över. EU behöver större möjligheter att kunna vidta åtgärder gentemot de medlemsländer som inte respekterar mänskliga rättigheter. måste kunna granska hur medlemsländerna lever upp till skyldigheten att skydda och respektera mänskliga rättigheter som medlemsländerna är förbundna till enligt fördragen. Vi har sett flera exempel på när rättigheter inte värnas i vissa länder. EU måste även kunna besluta om sanktioner mot de medlemsländer som inte respekterar mänskliga rättigheter, inklusive hbtqi-personers mänskliga rättigheter. Vad gäller diskriminering finns i regeringsformen förbud mot införande av lagstiftning som diskriminerar någon på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning eller kön. Liberalerna var vid den senaste grundlagsreformen pådrivande för att förbudet mot diskriminerande lagstiftning skulle inkludera sexuell läggning. Frågan om förbud mot lagstiftning som diskriminerar på grund av könsidentitet och könsuttryck bör utredas grundligt i en kommande grundlagsöversyn. Vad gäller juridiskt kön har även Liberalerna lagt förslag om detta. Det finns ett antal individer som inte vill kategoriseras som vare sig män eller kvinnor. I vissa andra länder har detta tillgodosetts genom att individen efter egen begäran kan folkbokföras i en tredje könskategori. För- och nackdelar med att införa en tredje könskategori i folkbokföringen behöver utredas också i . Vi vill stärka möjligheterna även här. Men en grundläggande princip är att det tredje alternativet i så fall ska vara en valmöjlighet för de personer som själva önskar det och inte någonting som individer ska tilldelas. En annan viktig princip är att det fortsatta behovet av könsuppdelad statistik beaktas. Regeringen bör se till att förslag i denna riktning tas fram och genomförs. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten utgör fundamentet i en demokrati. Den enskildes frihet och värdighet är central i en demokrati. Vi står upp för den enskildes frihet. Hbtqi-rättigheter är en fråga om mänskliga rättigheter. 17 (MP): behandlar nu ett viktigt betänkande om frågor som berör våra grundlagsstadgade fri- och rättigheter som skyddas i regeringsformen. Det handlar om yttrandefrihet, föreningsfrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet och religionsfrihet. Det handlar om att skyddas från diskriminering och om att ha rätten att leva sitt liv i frihet. Jag vill särskilt tacka vår kollega från , , som i sitt anförande tidigare på ett starkt och tydligt sätt beskrev vad det här kan betyda i människors vardag. Utöver de exempel som redan beskrivits av föregående talare vill jag särskilt lyfta några av förslag här i kammaren. Det gäller ett förslag om ett tredje juridiskt kön, vidareutveckling av samt skydd för djurens rättigheter i grundlagen. Frågan om den nya könstillhörighetslagen har väckt en hel del uppmärksamhet , och jag vill helt kort påminna om att förväntan är stor när det gäller löfte om att ny lagstiftning ska finnas på plats före valet. Det här är en viktig reform för dem som berörs av den, och är det att få en ny lagstiftning som ger alla rätt att själva bestämma vilket juridiskt kön man identifierar sig med. Det här är ett förslag med brett stöd i hela befolkning. Från sida vill vi verkligen understryka att det inte finns någon anledning att vänta. Lagstiftningen behöver komma på plats . För är mänskliga rättigheter inte bara ord på de papper som internationella konventioner skrivs på. Det är något som ska genomsyra det offentliga och näringslivet i vårt land och i alla länder. Därför är vi väldigt glada att nu har ett rättigheter som finns på plats och är igång. Det var något som vi lovade våra väljare att kämpa för i förra valet. Det kan tyckas som att vi har lite bråttom när vi redan nu vill väcka frågor om hur institutet ska utvecklas framåt. Men det finns skäl för det. I dagens betänkande har vi två förslag om . Dels vill vi att institutets organisationsform och uppdrag ska skyddas i grundlagen, dels vill vi att institutets årliga rapport till regeringen också ska behandlas av . Jag skulle säga att grundlagsskyddet för institutet är en fråga som är viktig att väcka tidigt, därför att grundlagsändringar tar, som ni vet, . När det gäller frågan om att ska behandla årsrapporten handlar det mer om att understryka vikten av att institutets arbete synliggörs. Regering och riksdag kan såklart ta massor av egna initiativ för att synliggöra institutets arbete, men det vi söker är en lagreglerad skyldighet så att det här intresset inte är något som påverkas av innehållet i själva rapporten. Detta är inga nya idéer som vi har skrivit ihop på kammaren, utan det är förslag som finns med i utredningen som ligger till grund för inrättandet av institutet. Vi i vill redan nu visa att det är en sådan här utveckling vi gärna ser framöver. En av grundläggande solidaritetsidéer är den om vår solidaritet med djur, natur och ekologiska system. har som enda riksdagsparti antagit ett omfattande djurpolitiskt program, och i vår kommittémotion Djurpolitik för en postpandemisk värld föreslår vi som ett av 72 förslag att djurens egenvärde ska skrivas in i den svenska grundlagen. Detta skulle ligga i linje med artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där djur erkänns som kännande varelser till vilka full hänsyn ska tas när det gäller utformning och implementering av unionens politik för jordbruk, transporter, fiske, inre marknad och forskning. Att skydda djuren i grundlagen skulle också tydliggöra att djurskydd är en viktig del av statens ansvar. Det skulle visa att det offentliga alltid ska väga in djurens välmående i sina beslut, och det skulle ligga till grund för övriga regleringar i lag. står bakom alla sina motioner. Med det sagt yrkar jag bifall till reservation 30 under punkt 17 om att djurens rättigheter borde skyddas i grundlagen. 18 (S): Socialdemokratins uppgift är att ta parti för den som har mindre makt. Bara så kan friheten bli större i samhället. behandlar vi KU29, det vill säga betänkande om cirka 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Det är både yrkanden som handlar om fri- och rättigheter och yrkanden som handlar om förebyggande av våldsbejakande extremism. Det är lätt att bli lite nedstämd när man läser en del av motionerna. Vi lever i där fler riksdagsledamöter väljer att väcka motioner om att begränsa och kringskära våra fri- och rättigheter än motioner om att utöka dessa. Det kanske är signifikativt för vår tid. Vår uppfattning som socialdemokrater är att människan ska vara fri att utvecklas som individ, råda över sitt eget liv, forma sin tillvaro efter egna önskningar och påverka det egna samhället. Denna frihet ska gälla alla, och därmed är jämlikhet frihetens förutsättning. Socialdemokratin vill avlägsna de ekonomiska, sociala och kulturella hindren för människors frigörelse. Enligt regeringsformen ska det allmänna särskilt trygga rätten till arbete, bostad och utbildning och verka för social omsorg och trygghet samt goda förutsättningar för hälsa. Vi ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden och värna den enskildes privatliv och familjeliv. Det allmänna ska se till att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. Jämlikheten är som sagt frihetens förutsättning. Socialdemokratin är en frihetsrörelse som utgår ifrån att friheten enbart är möjlig genom jämlikhet. Skillnader i makt mellan människor innebär skillnader i frihet. Målet blir därför att utjämna dessa maktskillnader och på så sätt öka friheten i samhället. Maktskillnaderna i samhället låter sig inte fångas in på något enkelt sätt. När människors möjligheter påverkas av att de tillhör en viss grupp visar detta på förekomsten av maktstrukturer.