prot · H909126 · 2022-06-08 00:00:00 — I överenskommelsen mellan parterna finns det mycket som är bra – reformerad arbetsrätt, omställningsstudiestöd samt grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Det är jättebra. ska vi vara ärliga med att de flesta partier i denna kommare och många av arbetsmarknadens parter självklart skulle ha velat ha fler eller möjligen annorlunda skrivningar i det förslag som ligger. Men har man ändå kommit överens. Man har suttit ned tillsammans och sagt: Så här långt kan vi komma. Detta är vi överens om. Det är inte så att alla jublar i alla delar, självklart inte. Det är ju sällan så när man måste förhandla om någonting. Den här överenskommelsen, som vi beslutar om , kommer att gälla ända tills en ny överenskommelse sluts mellan arbetsmarknadens parter – om vi inte lämnar modellen och börjar ta andra vägar till beslut. Det finns dock hot mot den svenska modellen. Ett hot är den så kallade sociala pelaren i EU. Den var fel, den var feltänkt och det blev inte bra när man ställde sig bakom den. Det är många utskott och många politiker som får ägna väldigt mycket tid åt att se till att klåfingrigheten från EU ska få så lite effekt som möjligt i . Det var naivt att säga att den sociala pelaren var harmlös och att den inte skulle påverka och den svenska modellen. , efter , kan vi se att den naiviteten var fel. Den sociala pelaren påverkar oss alldeles för mycket i saker som EU faktiskt inte har med att göra. Vi har alldeles strax en fråga om minimilöner. Jag vet att regeringen kommer att rösta nej, och vi tycker att det är nej. Men vi riskerar ändå att man på individnivå överklagar och eventuellt får rätt i . Då inför vi individuella rättigheter i stället för kollektivavtal och den svenska modellen. Där har, vill jag påstå, Socialdemokraterna ett stort ansvar genom att ha varit naiva när de sa ja till den sociala pelaren. Om jag ville skulle jag kunna vara ganska spetsig och kanske lite raljant när det gäller arbetsrätten. är det tre undantag i överenskommelsen, och för många känns väl det som att det är höjden av visdom. Tre undantag, det är jättebra. Det är inte så länge sedan som rätt många stod i denna talarstol och motsvarande sådana och sa: Rör inte de två undantagen, för då faller sönder, då funkar inget längre och då kommer det att bli katastrof! Och är det oerhört bra med tre undantag. Men jag ska inte ägna mig åt sådant, fru talman, för det vore ju dumt. I stället vill jag fullt ut yrka bifall till dagens förslag. 119 (L): Vi har bekymmer på den svenska arbetsmarknaden om man jämför med många andra länder. Flera här har varit inne på att i till exempel har det funnits en helt annan flexibilitet och en så kallad flexicuritymodell som i alla fall har diskuterats i mitt parti de senaste 10–15 åren. Men det har inte funnits något riktigt parlamentariskt stöd, någon beredskap eller vilja att förändra svensk arbetsmarknad. Svensk arbetsmarknad är konstaterat trög både för dem som vill växla och byta karriär – man riskerar att fastna på en arbetsplats i stället för att sadla om och ta en annan arbetsuppgift eller ett annat yrke – och för dem som befinner sig utanför arbetsmarknaden, dels de som har utrikesbakgrund, dels de som har varit i . För dem är det ännu svårare och trögare. Det här är ett av flera skäl och argument för att faktiskt reformera inte bara den ekonomiska politiken, arbetsmarknadspolitiken och Arbetsförmedlingen utan också arbetsrätten så att vi får in människor i arbete och så att man vågar växla och byta jobb eller förkovra sig och utbilda sig för att kunna behålla sitt jobb. Den här propositionen, som Liberalerna står bakom och yrkar bifall till i dess helhet, är viktig av flera skäl. Vi hade, som nämndes här, ett januariavtal där vi också krävde reformerad arbetsrätt och reformerad arbetsmarknadspolitik. Men när man tittar på de här förslagen måste man se det här som ett paket, och jag beklagar också att röstar nej. De röstar nej till förbättringar för de visstidsanställda som får en snabbare väg till en tillsvidareanställning. De röstar nej till att förbättra det här med hyvling, alltså att en arbetsgivare kan sätta ned antalet arbetstimmar i stället för att säga upp personer. De röstar nej till att förbättra stödet till personer som vill sadla om och utbilda sig, inte minst i kvinnodominerade yrken. , som är en organisation som har minst 500 000 medlemmar, ser också fördelar utifrån sina medlemmars perspektiv. Det blir generösare omställningsmöjligheter. Jag som liberal tycker att det är viktigt med utbildningsinslaget i den här arbetsmarknadspolitiska reformen, alltså möjligheten att utbilda sig, få vägledning, rådgivning, validering och det så kallade omställningsstudiestödet. Det kommer att kosta åtminstone för staten. Det här är kostnader som vi får diskutera hur de ska fördelas och hur de ska finansieras, men inriktningen är helt rätt. Jag hoppas innerligt att även ser fördelar med några av de här förbättringarna. Man kan ju inte säga att det har fungerat bra, vare sig om man tittar på den ekonomiska politiken, på Arbetsförmedlingens stödinsatser generellt eller på arbetsrätten i . 120 (MP): arbetsmarknad har förändrats. är människor inte längre kvar på samma arbetsplats under ett helt yrkesliv. Arbetsmarknaden har i större utsträckning moderniserats genom automatisering och digitalisering. Det har vuxit fram en gigekonomi som har skapat både nya typer av jobb och nya anställningsformer. Dessutom har efterfrågan på kvalificerad kompetens ökat i . Rörligheten på arbetsmarknaden är avgörande både för dem som är i arbete och för dem som står till arbetsmarknadens förfogande. Flexibiliteten som behövs på svensk arbetsmarknad kräver utbildning. Kunskapskraven förändras , och för många är därför möjligheten till ett livslångt lärande det bästa anställningsskyddet och en garanti för anställbarhet genom hela yrkeslivet. Bakgrunden till propositionen vi debatterar är välkänd. Punkt 20 i januariavtalet lyder: ”Arbetsrätten moderniseras och anpassas efter dagens arbetsmarknad som en grundläggande balans mellan arbetsmarknadens parter upprätthålls. Arbetsrätten ska ge företagen flexibilitet och skydda den enskilde arbetstagaren mot godtyckliga uppsägningar.” När det är olika intressen som ska komma överens i en fråga är det naturligt att man ger och tar. Den svenska modellen innebär att det är parterna som kommer överens om villkor och löner på arbetsmarknaden, och så vill vi att det fortsatt ska vara. När januariavtalets punkt om moderniseringen av arbetsrätten initialt behandlades tillsatte den dåvarande en utredning, den som kallas för . Regeringen bedömde att utredningens resultat hade avvikit från ett centralt direktiv för utredningen, nämligen det att upprätthålla balansen mellan arbetsmarknadens parter. slängdes som ni minns i papperskorgen. och långa förhandlingar mellan parterna , förhandlings- och samverkansrådet PTK, och lyckades man till slut träffa en överenskommelse som tar ett helhetsgrepp om arbetsmarknaden. Överenskommelsen innebär stora positiva förändringar för både arbetsgivare och arbetstagare som skapar både mer flexibilitet och större trygghet och som blir hållbara . Det finns röster som menar att man har sålt ut arbetstagarna, men det finns inte någon överenskommelse som bara är till fördel för den ena parten. Man måste ge och ta, och denna växelverkan är själva fundamentet i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Företag och arbetsgivare behöver bättre möjlighet att växa och anställa fler. Ensidiga lösningar där den ena parten får allt och den andra parten inget är inte en hållbar lösning och inte heller bra för svensk konkurrenskraft. Parterna ska ha heder för sitt gedigna arbete för att ta svensk arbetsmarknad in . Under den här processen har bevakat och värnat frågan om bättre möjligheter till kompetensförsörjning och livslångt lärande. Utmaningarna på svensk arbetsmarknad är många, men de flesta av dem kan vi lösa genom utbildning. Det bästa skyddet mot arbetslöshet är kompetens. är ett modernt och visionärt parti med en yngre ideologi än de flesta andra partierna i den här kammaren. Vi har länge drivit frågan om livslångt lärande, och det gläder mig att fler partier nu har anslutit sig till det gröna förnuftet. Utöver det omställningsstudiestöd som införs och som ger ledighet för studier av lönen bibehållen har i regeringen varit med och byggt ut utbildningsplatser inom yrkesvux, folkhögskola och högskola och tillfört 140 000 nya utbildningsplatser. För att möta upp det nya omställningsstudiestödet och det nya omställnings- och kompetensstöd som ska införas är det viktigt att utbyggnaden av relevanta utbildningar fortsätter. Parternas överenskommelse och regeringens proposition innehåller även flera andra förbättringar för arbetstagare. Inte minst kommer det bättre skyddet vid så kallad hyvling att ge ökad trygghet. Även avskaffandet av allmänna visstidsanställningar och införandet av den nya anställningsformen särskild visstidsanställning, som går över i fast anställning mycket fortare, kommer att leda till att många som har otrygga anställningar får en ökad trygghet på arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknaden är fortfarande starkt könssegregerad. Att heltid nu blir norm och deltid en möjlighet är därför inte bara en arbetsmarknadspolitisk förbättring; även jämställdhetspolitiskt är det en viktig förändring som kan bidra till att minska oskäliga löneskillnader och skapa mer jämlika livsinkomster mellan könen. Arbetet utgör en stor del av våra liv. Det är viktigt att människor kan känna sig trygga och ha goda möjligheter till omställning genom hela yrkeslivet, även när arbetsmarknaden är i förändring. Därför yrkar jag bifall till propositionen. 121 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): är en historisk dag, och jag menar det verkligen. Det är en historisk dag. I tider som dessa ska sådana ord inte användas alltför lättvindigt, men för svensk arbetsmarknad och för den svenska modellen är det sannerligen en historisk dag . När kammaren ska rösta om omställningspaketet kommer ledamöterna nämligen att rösta om den största reformen på svensk arbetsmarknad i modern tid. Det är en historisk trygghets- och frihetsreform. Som socialdemokratisk arbetsmarknadsminister är jag oerhört stolt över den svenska modellen, där fack och arbetsgivare fortsätter att ta ansvar för och utveckla den svenska arbetsmarknadsmodellen i takt med att arbetsmarknaden förändras. Genom de förslag som parterna har förhandlat om, som regeringen nu har presenterat och som ska fatta beslut om förbättrar vi omställningsförmågan för våra svenska företag och för löntagare. Vi stärker tryggheten för dem som har otrygga anställningar, och vi stärker och vår konkurrenskraft i världen. Detta gör vi som en grundläggande maktbalans mellan parterna upprätthålls och drivkrafterna att teckna kollektivavtal stärks. Framför allt skapar vi dock trygghet i en ny tid, för tryggare kan ingen vara än den som kan skaffa sig de kompetenser som efterfrågas på arbetsmarknaden. Digitaliseringen, teknikutvecklingen och klimatomställningen har påskyndat en redan snabb strukturomvandling på arbetsmarknaden. Vi ser hur jobb förändras, hur vissa jobb försvinner och hur många nya jobb växer till i rasande takt på svensk arbetsmarknad . Vi ska inte bygga murar som skyddar de gamla jobben – protektionism leder inte till ökat välstånd – men vi ska skydda löntagarna. Vi gör det på bästa sätt genom att skapa ekonomisk trygghet i omställning och genom att rusta de yrkesverksamma med rätt kunskaper, för att de ska kunna konkurrera om de nya jobben. Vi har en stark utveckling på svensk arbetsmarknad, med hög sysselsättning och snabbt sjunkande arbetslöshet. Det är en positiv utveckling som drivs på av den gröna omställningen. Just nu skapas nämligen tiotusentals nya, gröna jobb i hela vårt avlånga land. Genom stora gröna investeringar och en tydlig politisk riktning har blivit världsledande i den gröna omställningen på arbetsmarknaden. För att klara av att göra verklighet av allt detta måste vi dock se till att fler kan utbilda sig till framtidens jobb. Genom omställningspaketet skapar vi de allra bästa förutsättningarna för just detta. Alla anställda oavsett anställningsform kommer att ha rätt till omställningsstöd för att ställa om till ett nytt arbete, och alla yrkesverksamma kommer genom omställningsstudiestödet att kunna vidareutbilda sig genom hela sitt arbetsliv. Detta är bra för svensk arbetsmarknad och för de växande företag som med ljus och lykta nu söker efter utbildad arbetskraft – efter personal med rätt kompetens. Framför allt är detta bra för alla dem som är mitt i livet med barn, bolån och löpande omkostnader och som inte har sett att utbildning skulle vara ett möjligt alternativ trots att de skulle vilja eller behöva det. Genom omställningsstudiestödet blir det väsentligt enklare att utbilda sig mitt i livet, tack vare ett studiestöd som för de allra flesta kommer att motsvara av lönen. Detta kommer att spela stor roll för vanliga löntagare. Den industriarbetare som vill jobba i de nya batterifabrikerna eller tillverka det nya, gröna stålet ska kunna utveckla sin kompetens för att kunna göra det. Den civilingenjör som känner att den behöver utvecklas inom artificiell intelligens eller maskininlärning ska kunna göra det. Vi skapar trygghet i omställning. Omställningspaketet stärker också en annan viktig del av vår arbetsmarknad, nämligen den som handlar om välfärdens kompetensförsörjning och om de kvinnodominerade yrkena. Den största bristen på utbildad arbetskraft i finns inom offentlig sektor och framför allt inom vården. är det ju oftast välfärdens hjältar som har sämst möjligheter att vidareutbilda sig och utvecklas. Många jobbar deltid eller har tidsbegränsade anställningar, och många känner att de trots att de skulle vilja inte har råd att vidareutbilda sig. Genom omställningspaketet stärker vi både anställningstryggheten och möjligheten till kompetensutveckling. sedan lagen om anställningsskydd tillkom skriver vi in heltid som norm, och övergången från visstid till tillsvidareanställning sker i stället , vilket är en halvering av tiden. Möjligheten till omställningsstöd och omställningsstudiestöd kommer också att gälla alla anställda oavsett anställningsform. Detta innebär att även den deltidsarbetande undersköterska som vill utveckla sin kompetens och stärka sin ställning på arbetsmarknaden ska kunna göra det genom att exempelvis läsa en specialistutbildning inom demens. Detta är alltså inte bara den största trygghets- och frihetsreformen på svensk arbetsmarknad i modern tid, utan det är också en mycket stor och viktig jämställdhetsreform. Kompetensutveckling och anställningsskydd har länge varit en självklarhet inom många mansdominerade branscher, och det behöver bli lika självklart inom de kvinnodominerade branscherna. Genom det här historiska omställningspaketet stärker vi . Vi stärker vår omställningsförmåga, och vi stärker tryggheten för svenska löntagare. Avslutningsvis, fru talman, vill jag rikta ett stort tack till partier för det goda samarbetet. Jag säger tack inte minst till , och , men det stora tacket riktar jag framför allt till arbetsmarknadens parter, det vill säga svensk fackföreningsrörelse och svenska arbetsgivarorganisationer. Det är ni som har gjort detta möjligt. planerar , LO och PTK att skriva under det nya huvudavtalet ute i . 122 (M) replik: Likaväl som det är viktigt att vara en bra förlorare ska man vara en bra vinnare, och det är väl kanske lite i egenskap av det jag står här . Jag vill nämligen gratulera arbetsmarknadsministern till att på ett så fullständigt, glatt och korrekt sätt ha beskrivit de förändringar av arbetsrätten som vi moderater har krävt under en lång räcka år. har Socialdemokraterna givetvis beskrivit detta som något som egentligen hotar fria samhällsskick, men jag konstaterar att man nu beskriver just dessa förslag som den största trygghets- och frihetsrevolutionen på svensk arbetsmarknad i modern tid. Jag kunde ärligt talat inte ha sagt det bättre själv, fru talman. Jag får också säga att jag är imponerad över kovändningen, och jag tror kanske att bara en socialdemokrat kan överge gamla ståndpunkter på det här sättet och klä det i sådana glada ord. Jag har två frågor till att börja med. Det handlar dels om turordningsreglerna och förändringarna där, dels förändringarna vad gäller uppsägning av personliga skäl, saklig grund. Vi moderater välkomnar de nya förslag som finns från parterna om en större flexibilitet och som arbetsmarknadsministern själv föreslår. Kan arbetsmarknadsministern gå igenom alla fördelar hon ser med de förändrade turordningsreglerna och alla fördelar hon ser med de förändrade reglerna för uppsägning av personliga skäl, det vill säga saklig grund? 123 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) replik: Tack, – inte minst för gratulationerna! Det har varit ett hårt arbete , och jag måste säga att jag är oerhört stolt över att vi har parter på arbetsmarknaden som också har förmågan att förändra spelreglerna när det är nödvändigt, nu när vi har en arbetsmarknad som förändras i väldigt snabb takt. Det är ingen hemlighet att det har funnits en stor kritik mot lagen om anställningsskydd både från arbetsgivarhåll och från fackligt håll. Den proposition som beslutar om bygger på just en förhandling mellan parterna, och som alltid när fack och arbetsgivare sätter sig ned vid förhandlingsbordet behöver man ge och ta. Som socialdemokratisk arbetsmarknadsminister med erfarenhet som facklig ledare kan jag inget annat än välkomna det och står fullt ut bakom det givande och tagande som har skett så som alltid i förhandlingar. 124 (M) replik: Det är som sagt viktigt att vara en bra vinnare, och därför välkomnar jag Socialdemokraterna till den moderata ståndpunkten i just de frågorna. Med tanke på diskussioner som vi har haft här om löften som har avgetts högtidligt under förstamajtåg och valrörelser om att man skulle bilda regering för att säga nej till alla de förslag som ni själva nu genomför behöver jag ändå ställa en liten fråga. Resultatet blev ju att man bildade regering för att genomföra allt det som man hade lovat att man aldrig skulle genomföra. Med detta i åtanke, hur ska man se på nya löften från Socialdemokraterna som avges med samma brösttoner i den här valrörelsen? Hur allvarligt ska man se på dessa löften mot bakgrund av detta? Tillsammans med oss moderater har ju förslag som handlar om alltifrån införande av proportionalitetsregel till utstationeringsdirektivet lex . Kommer Socialdemokraterna att ändra sig där också, eller kan ministern lova, med samma allvar som vid tidigare löften, att man absolut aldrig ska förändra det? Ska man då ge beskedet till att de kan glömma alla sådana förändringar och diskussioner, eller är man beredd att ändra sig efter valet även när det gäller dessa frågor? anar jag, fru talman, att jag kommer att få ett väldigt allmänt hållet och väldigt otydligt svar. Men då kanske andra kan följa upp det i talarstolen. Vad är beskedet till om exempelvis proportionalitetsregel och lex ? Det skulle jag vilja ha ett svar på. 125 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) replik: behandlas ju inte de frågor som försöker att lyfta upp här. Många av dem som har jobbat hårt med att förhandla fram de här väldigt komplicerade frågorna lyssnar på den här debatten, och jag måste säga att jag tycker att vi ska visa dem lite mer respekt än att spela ett politiskt spel på det sätt som gör . Det här bygger på väldigt väl avvägda förhandlingar och kompromisser om svåra frågor som vår arbetsrätt. Arbetsrätten är inte någonting som man lättvindigt ändrar på. Jag står fullt ut bakom den kompromiss som har gjorts och den överenskommelse som parterna har förhandlat om, och jag tycker att i den delen var väldigt konstruktiva och har visat sig stå bakom partsöverenskommelsen. står dock här i talarstolen och försöker dissekera det och slänga in en massa andra irrelevanta frågor som, om vi ska ta det seriöst, kräver betydligt än en kort slutreplik. Jag tycker i så fall att vi kan återkomma till det längre fram, fru talman. 126 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Tack, statsrådet ! Jag glömde att säga det i mitt anförande, men jag vill rikta ett varmt tack till statsrådet för ett riktigt gott samarbete under de år som har varit och även ett särskilt tack till alla statssekreterare, sakkunniga och opolitiska tjänstemän som har slitit med att försöka sy ihop de ibland olika som har funnits. Till arbetsmarknadens parter som lyssnar vill jag framföra ett varmt tack för att ni vågade axla det enorma ansvar som det här har inneburit. Jag blev väldigt glad att statsrådet lyfte den här reformen som en stor jämställdhetsreform. Det är precis vad det är. Vi har historiskt sett från samhällets sida valt att premiera mäns fortsatta kompetensutveckling med offentliga medel, medan kvinnor har hänvisats till egna insatser. Det är fantastiskt att även kvinnor genom det här paketet får möjlighet att sätta sig på skolbänken, kompetensutveckla sig och göra karriär. På så sätt jämnas de enorma skillnader som det blir i livsinkomst ut framöver. Jag vill utifrån det ställa en fråga om utbildningsutbudet till statsrådet. För att det här paketet ska fungera krävs att vi ser till att utbildningsutbudet hänger med, både den kommunala vuxenutbildningen och det övriga utbildningsväsendet i stort. Vad jobbar regeringen med för att säkra att det inte uppstår en trång sektor där? 127 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) replik: Tack, Alireza Akhondi, för att du nämner många människors hårda slit för att vi är där vi är med denna stora och viktiga reform för svensk arbetsmarknad! Jag vill understryka det ledamoten säger: Vi skapar förutsättningar för en ökad jämställdhet med heltid som norm. Genom att halvera tiden för att få en fast anställning och genom att arbetsgivaren inte kan hyvla ned arbetstid från den ena dagen till den andra eller göra andra sådana förändringar stärks verkligen kvinnors förutsättningar på arbetsmarknaden. Det är jag väldigt stolt över. Som svar på frågan är det givetvis helt centralt att utbildningsutbudet matchar arbetsgivarnas behov så att människor som är mitt i livet och behöver utbilda sig kan gå en utbildning som både leder till arbete och till att stärka ens förutsättningar på arbetsmarknaden. Jag vet att min kollega jobbar väldigt intensivt med detta både i dialog med parterna och också såklart med olika utbildningsaktörer. Att utbildningsutbudet ännu bättre matchar de behov som finns på arbetsmarknaden och som leder till de lediga jobben – tiotusentals nya inte minst gröna jobb som skapas över hela landet – kommer naturligtvis att vara en viktig nyckel. Då behöver också utbildningsutbudet hänga med i ännu större omfattning. 128 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Jag har inga vidare frågor. Tack för replikskiftet! 129 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) replik: Tack själv, Alireza Akhondi, för gott samarbete! 130 CICZIE WEIDBY (V) replik: Här går man in i värsta kärleksvurmandet mellan Socialdemokraterna och . Det är väldigt rörande! Och det är också bra att alla väljare får se detta nu så att de kan fundera över hur de ska lägga sina röster . Vad kommer det att innebära om man lägger sin röst på Socialdemokraterna? Vilka mer av olika arbetsmarknadsfientliga förslag tänker man anpassa sig till? Vi har lärt oss att Socialdemokraterna kan säga en sak i valrörelsen, men om deras regeringsunderlag utgörs av kan det bli precis vilka förslag som helst som hamnar på bord. Det är ändå värt att notera. sa tidigare att vi måste anpassa oss efter en arbetsmarknad som har förändrats, och det är alldeles korrekt. För inte hade absolut hållit med mig om jag hade sagt att otryggheten på den svenska arbetsmarknaden har ökat kraftigt . Det är något som vi måste ta tag i. Den reform som ska genomföras förbättrar faktiskt inte tryggheten för de tillfälligt anställda.