prot · H90966 · 2022-02-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för den 18–21 och justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att (M) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (M). § 3 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att partigrupp anmält som suppleant i finansutskottet. vice talmannen förklarade vald till § 4 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 5 Anmälan om subsidiaritetsprövningar vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2021/22:20 för från utrikesutskottet och 2021/22:30 för från finansutskottet. § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:307 Interpellation 2021/22:307 Vägen som brottsplats av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:311 Interpellation 2021/22:311 En särskild lönesatsning för poliser av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:312 Interpellation 2021/22:312 Betald polisutbildning av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:313 Interpellation 2021/22:313 Utökad preskriptionstid för arbetsmiljöbrott av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:315 Interpellation 2021/22:315 Dödsskjutningarna av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:322 Interpellation 2021/22:322 Otillåten påverkan mot poliser av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:323 Interpellation 2021/22:323 Den hårt drabbade gränshandeln av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. Interpellation 2021/22:325 Interpellation 2021/22:325 Besöksnäringens kris av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade arrangemang. § 7 Anmälan om faktapromemorior vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM51 Förordning om bemötande av situationer av instrumentalisering på migrations‑ och asylområdet COM(2021) 890 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:FPM52 Partiell suspendering av EU:s viseringsfrihetsavtal med COM(2022) 6 till socialförsäkringsutskottet 2021/22:FPM53 för genomförande av intelligenta transportsystem på väg och gentemot andra trafikslag COM(2021) 813 till trafikutskottet 2021/22:FPM54 Handlingsplan för att främja långväga och internationell persontrafik på järnväg COM(2021) 810 till trafikutskottet 2021/22:FPM55 Förordning om utvecklingen av ett transeuropeiskt transportnätverk (TEN-T) COM(2021) 812 till trafikutskottet 2021/22:FPM56 Meddelande om hållbara kolcykler COM(2021) 800 till miljö- och jordbruksutskottet 2021/22:FPM57 Meddelande om en strategi för tillsynsdata som avser EU:s finansiella tjänstesektor COM(2021) 798 till finansutskottet 2021/22:FPM58 Revidering av EU:s miljöbrottsdirektiv COM(2021) 851 till justitieutskottet 2021/22:FPM59 Direktivet om byggnaders energiprestanda COM(2021) 802 till civilutskottet 2021/22:FPM60 Direktiv om gemensamma regler för förnybar gas, naturgas, och vätgas och förordning om de inre marknaderna för förnybar gas, naturgas, och vätgas COM(2021) 804, COM(2021) 803 till näringsutskottet 2021/22:FPM61 Förordning om minskade metanutsläpp i energisektorn COM(2021) 805 till näringsutskottet 2021/22:FPM62 Nytt mandat för Europeiska unionens narkotikabyrå COM(2022) 18 till socialutskottet § 8 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:4353, 4355, 4358, 4361–4363 och 4367 till socialutskottet 2021/22:4371, 4375, 4380 och 4382 till trafikutskottet COM(2021) 724 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 802 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 9 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:JuU11 Lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare 2021/22:JuU50 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om åtgärder mot transportföretag som underlättar eller ägnar sig åt människohandel eller smuggling av migranter i samband med olaglig inresa till EU 2021/22:SoU10 Alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelfrågor 2021/22:TU3 Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om en gemensam digital ingång 2021/22:TU6 Digitaliserings- och postfrågor 2021/22:TU7 Väg- och fordonsfrågor betänkande 2021/22:FöU6 1 (M): Vi debatterar motionsbetänkandet Försvarspolitik som spänner över områden som internationellt försvarssamarbete, strategisk materielförsörjning, hybridhot och försvarsekonomi. Det gjorde vi även , fru talman, förrförra året och året . Det visar ju på en kontinuitet och en normalitet i försvarspolitiken, och det är gott så. Men när det kommer till det aktuella säkerhetsläget finns det varken någon kontinuitet eller normalitet att luta sig emot. Tvärtom: befinner sig i det allvarligaste säkerhetspolitiska läget på många årtionden. Det går inte att separera dagens försvarspolitiska debatt från det aktuella säkerhetspolitiska läget som har genomgripande konsekvenser för och säkerhet. har vi sett göra en så stor mobilisering av de väpnade styrkorna som den som sker just . Över 130 000 ryska soldater befinner sig i omedelbara närhet. De ryska örlogsfartygen hotar att skära av handelsvägarna i och även utsätta för en militär kniptång. utmanar genom sitt agerande själva grunderna i den europeiska säkerhetsordningen och försöker ta säkerhet som gisslan genom ett brutalt maktspel. I grunden handlar detta om att Kreml vill se ett annat . Det är ett styrt av buffertzoner och den starkes rätt och där angränsade länder ska förpassas till vasaller i en rysk bakgård och där ska utöva dominans i det omedelbara närområdet. Men, fru talman, detta är också en kris som påverkar mer än många andra länder i . lade fram helt oacceptabla krav på legalt bindande avtal som både skulle omöjliggöra ett svenskt Natomedlemskap och kraftigt beskära våra möjligheter till internationellt försvarssamarbete. De ryska kraven slår rakt mot hjärtat för vår försvarsdoktrin. Vårt motdrag, när nu försöker stänga dörren till ett svensk Natomedlemskap, måste naturligtvis vara att se till att den dörren står på vid gavel. Frågan om en svensk Nato-option men också frågan om ett svenskt Natomedlemskap har aldrig varit mer aktuella än . Det gäller inte minst i ljuset av det mycket aggressiva ryska beteende som vi kan konstatera. Vi befinner oss alltså i ett nytt säkerhetspolitiskt läge. Det kräver en ny säkerhetspolitisk omvärldsanalys men också nya beslut och nya ekonomiska medel. Allt detta är i akt och mening att förstärka och skynda på det försvarsbeslut som kammaren fattade . Vi kan inte räkna med att vi har på oss att bygga upp ett starkare försvar och en krigsavhållande förmåga, utan vi måste öka tempot här och . Det är därför bra att regeringen nu har aktiverat Försvarsberedningen. Men jag känner en oro över det besked vi fick från regeringen om att man ska omplanera ekonomiska anslag avsatta –2025 och tidigarelägga de satsningarna. Vår uppfattning är att nya åtgärder kommer att kräva nya ekonomiska medel. Vi kan inte sätta de långsiktiga behoven som Försvarsmakten har i kontrast mot de kortsiktiga behoven. Därför måste man vara öppen för att tillföra mer ekonomiska medel. presenterade i samband med vårändringsbudgeten att vi kommer att behöva åtminstone 3 miljarder för att förstärka försvaret här och inför när vårändringsbudgeten ska vara klar. Som också framgår av dagens betänkande är det inte bara de militära hoten vi har att hantera i ett mer osäkert . Vi ser också att främmande makt försöker att påverka oss med ekonomiska och politiska medel. Ofta handlar det om och som agerar i en gråzon mellan den totala freden och det totala kriget med dolda och förnekbara metoder, så kallade hybridmetoder. Det kan handla om desinformation, propaganda och utländska direktinvesteringar i kritisk infrastruktur. Det kan handla om cyberspionage eller cyberattacker. Men vi har också sett fall där man till och med försöker begå transnationella mord. Vi såg ett fall i där det finns kopplingar till . Det är naturligtvis oerhört allvarligt och totalt oacceptabelt. Man brukar säga att hybridhoten är lika gamla som den trojanska hästen. Men det är helt uppenbart att de har ökat i styrka och omfattning . har därför presenterat ett 24-punktsprogram som ska försöka att skapa en sammanhållen politik i för att vi ska öka vår motståndskraft mot hybridhoten. All erfarenhet pekar på att om man ska vara duktig med att hantera hybridhoten måste det vara en ansträngning av hela samhället. Det är det som på engelska kallas whole-of-government eller whole-of-society approach. Man måste jobba över ett brett spektrum för att bemöta hybridhoten. Men det krävs också att det är någon som leder arbetet och någon som fördelar och prioriterar. Det krävs att man har ett centralt nervsystem. I den politiska miljön utgör det centrala nervsystemet för att styra våra myndigheter. så som det är organiserat har tydliga brister när det kommer till dess förmåga att hantera hybridhot. Därför har vi från sida föreslagit att man ska inrätta ett nationellt säkerhetsråd direkt under statsministern. Det är inte minst för att bättre binda ihop intern och extern säkerhet. Det kommer att behövas nu när vi får en tydligare exponering för hybridhoten. Det handlar också om att vi behöver se över lagstiftning. Här kan det till exempel handla om att både polisen och Säkerhetspolisen har ansökt om att de ska kunna få bättre stöd av Försvarsmakten vid exceptionella händelser eller gråzonssituationer. Det öppnar vi också för. Men inte minst måste polisens egen organisation förstärkas. Därför föreslår vi i motionsbetänkandet att man återinför det som heter särskilda beredskapspolisen. Det är ett effektivt verktyg som är utformat just för att hantera olika typer av gråzonssituationer. Det finns också allvarliga brister i cybersäkerhet. Även här handlar en hel del om styrning, ledning och ytterst ett starkare politiskt ledarskap. vill därför ge huvudansvaret för det nya cybersäkerhetscentret. är det sju myndigheter som måste förhandla sig fram till minsta gemensamma nämnare när man ska fatta beslut. Det är långsamt, och det går trögt. Det är man presenterade förslaget att cybersäkerhetscentret ska upprättas. Men vi har fortfarande inga identifierade lokaler för centrumbildningen, och man har inte ens kommit ur startblocken när det kommer till en effektiv samverkan med näringslivet. Det är helt avgörande för att vi ska få en starkare cybersäkerhet. Jag kan bara beklaga att det har gått långsamt. Avslutningsvis ska jag säga några ord om den långsiktiga försvarsekonomin. Det är också en del av betänkandet. och har föreslagit att vi under nästa försvarsbeslutsperiod –2030 tillför ytterligare 45 miljarder för att ge Försvarsmakten långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar. I grunden handlar detta om att är det land i norra som lägger minst andel av sin ekonomi på försvaret som vi har tredje största land att försvara och inte är återförsäkrade i en försvarsallians. kommer att behöva investera mycket pengar för att stärka vår försvarsförmåga och säkra att vi kan fortsätta att leva i fred. Med detta, fru talman, vill jag avslutningsvis säga att jag givetvis står bakom alla moderata reservationer. Men för tids yrkar jag bifall bara till reservation 4 från om att stärka motståndskraften mot hybridhot. 2 (SD): Jag instämmer i en hel del av det den förre talaren, , sa här om det spända säkerhetspolitiska läget. Detta har diskuterats, och jag har ingen annan uppfattning än att det är ett mycket allvarligt läge. Med det sagt tänker jag inte dröja kvar så mycket vid de bitarna. Det finns också påverkan och svårigheter i det här landet. , fru talman, upplever man det som att det största hotet mot vårt sätt att leva och mot vår frihet finns innanför landets gränser. Jag återkommer till vilket ansvar jag tycker att regeringen bär i detta stycke. Jag har fått en del frågor angående Nato och Nato-optionen; senast har jag fått frågor via e-post. Jag tänkte ägna lite tid åt detta. Tydligheten är klar: ett nej till Nato. När vi läser tidningar, fru talman, kan vi se att det står i vissa rubriker att vill ha en folkomröstning – punkt. Men man måste nog tänka sig att beskriva hela situationen. Följande gäller: Om den här kammaren och , fru talman, fattar beslut om att ska ansöka om medlemskap i anser inte att det räcker. Då måste vi gå ut och fråga svenska folket, och det får föregås av många debatter och så vidare. Så är det alltså. Först då vill vi ha en folkomröstning. Men då ska det vara en majoritet i kammaren. Vi anser inte att en rösts övervikt, till exempel, i kammaren ska kunna vrida om hela det säkerhetspolitiska systemet. Så var det klart. Nato-optionen har ingenting med en ansökan till Nato att göra. Det är bara en markering, precis som den har gjort. Vi i har inga problem med att uttala en sådan. Därför gör vi detta. Det är som sagt en liten markering av att vi i själva bestämmer om vi vill gå med i Nato eller inte. Det bestämmer vi här. Det är vad som gäller för en folkomröstning. Sedan har vi ytterligare saker som kommer in i Försvarsberedningen, som ska kallas in. Jag kan konstatera, fru talman, att den budget som lade fram och som gäller för bland annat 2022 innehöll drygt 2,9 miljarder mer än vad vi sedan gick med på i överenskommelsen med och . Men vi ansåg då, och vi anser , att det var bättre att göra denna markering tillsammans än att gå på regeringens budgetförslag. Vi räknade inte med att vi hade fått igenom vår egen budget om vi hade stått ensamma. kan jag konstatera att vill skjuta till 3 miljarder. Men vi säger: Till vadå? När Försvarsberedningen nu kallas in är det viktigaste att ta med även MSB och FOI på mötena. Det är ganska enkelt att ställa frågan till Försvarsmakten: Vad kan ni åstadkomma på kort sikt för att höja er förmåga med tanke på lägets utveckling? Kom tillbaka och tala om det, och säg vad prislappen är! När det gäller MSB ska man börja med att ge dem order att inta en samordningsroll. MSB ska samordna verksamheten. Och ställ samma frågor till dem: Vad kan ni göra på mycket kort sikt? Och vad är då kort sikt? Vad kan ni göra för att höja förmågan och motståndskraften i det civila samhället? Kom tillbaka och svara på frågorna! Samma sak gäller FOI och andra. Svårare än så är det inte. Man ska alltså inte skjuta till en massa pengar först och sedan komma tillbaka och säga att man behöver 3 miljarder eller 3 ½ miljard. Det får man ta ställning till då. I det snabba perspektivet kanske det räcker med 1 ½ miljard. Så tycker jag, fru talman, att man ska arbeta i det här stycket. Jag tycker att man borde prioritera det civila samhället. Militären och de pengar som vi lade bygger på Värnkraft, det dokument som styr mot 2030. Dessa pengar fick man inte, och alltså sköt man vissa saker . Är det någonting av detta man kan lägga tillbaka som skulle ordna det här? Jag vet inte. Men Försvarsmakten vet och kan svara på det här. Det civila borde också kunna svara. Hur länge, fru talman, ska det ligga patienter i korridorerna på lasaretten – i fredstid? Vi hade ett stort behov av både läkartjänster och sjukvårdsplatser långt före den så kallade pandemin. Det var kaos inom sjukvården. Folk dog i operationsköerna. Vi klarar inte av att hantera detta ens i fredstid. Det är regeringen som är fullständigt oduglig när det gäller att hantera de svåra samhällsproblemen. Det här borde man syssla mycket med, och här borde man ta krafttag. Vad händer egentligen? Varför inför man inte en civilplikt? Jag vet att det är en del med viktiga tjänster som krigsplaceras. Men varför gör man inte det? Det är fullständigt obegripligt. Regeringen saknar totalt analysförmåga. Man försvårar och omöjliggör en rejäl uppbyggnad av motståndskraften i det civila samhället. Företagen får lägga ned sin verksamhet. Jag har en lantbrukare i min nära vänkrets. Han säger: Hur ska vi göra det här? Han har maskiner för flera som ska betalas av med 20 000–. Jag har inte en peng över, säger han. Jag har inte en krona över. Över 5,6 miljarder i prisökningar har drabbat lantbrukarna i det här landet, enligt LRF. Det tar tid innan de kan få ut tillräckligt för detta genom prishöjningar. Livsmedelspriserna kommer att gå upp med 20–. Det här är frågor som man i stort sett bortser från i det här landet. Det handlar om entreprenörer som inte får sin verksamhet att gå runt. Man kan titta på elförsörjning och drivmedel. Jag har pratat med åkeriföretagarna. En av dem sa: Ja, vi blandar in det här. Det är dyrare. Jag tror att har bland de högsta drivmedelspriserna i världen. Och plötsligt drar åkeriets lastbil mycket mer bränsle. Vad är då miljönyttan? Det blir mycket dyrare och mycket sämre. Och hur, fru talman, ska man lagra detta? Man kan inte lagra tillsatserna, för hållbarhetstiden är kort. Ska man fylla bergrummen med det här och byta ? Detta är frågor som måste hanteras i det kaos som enligt min uppfattning befinner sig i. Det handlar bland annat om drivmedelspriser. ska man bygga vindsnurror till havs. Jaha, vem ska göra det då? Det är utländska bolag. Jaha, och vilket ansvar har då de för kraftledningar? Det betalar väl vi. Vad händer sedan när man gör underbolag till vindkraftverken? Jo, de går i konkurs, och notan kommer till svenska skattebetalare. Har det här någonting med försvar att göra? Ja, det är klart att det har. Elförsörjningen är grundläggande för samhället, bland annat. Det är en välfärdsfråga om någonting. Detta är frågor som man borde ta upp, diskutera och satsa rejält på – tänka om och göra rätt så att vi får ett robust samhällssystem igen att bygga vidare på. Bygg nya kärnkraftverk och återstarta de gamla – två konkreta åtgärder – nu! Sänk drivmedelspriset – det är min privata uppfattning – en tia, fru talman, direkt! Räddningsskolor – om man nu inför civilplikt – har vi tre stycken. Två är väl mer eller mindre kopplade till MSB: Revinge och . De sysslar med samhällsskydd och beredskap. Försvarsplikten gäller ju i , för svenska medborgare – eller för dem som bor i . De här 80 000 som går runt någonstans och ska utvisas, har de försvarsplikt? Det vet man inte. Var är de? Det vet man inte. Men höns kan man räkna. Allt detta tycker jag överskuggar väldigt mycket av den försvarspolitik som vi talar om. Försvarsmakten har sitt. De har en långsiktighet. Vi har dessutom som enda parti tidigare velat ha beredskapspolis, både 2013 och 2014 – det kan ni gå tillbaka och kolla. Vi stöder naturligtvis alla förslag där man kommer tillbaka till våra i det här stycket. Det är alldeles utmärkt. Det finns mycket att säga om detta i det allvarliga säkerhetsläge vi befinner oss i. Men glöm inte bort att utan ett starkt civilt försvar kommer ingenting annat att fungera heller. Jag yrkar bifall till reservation 12. 3 (C): Vi i har varit med och tagit ansvar för förstärkningar till det svenska totalförsvaret såväl i försvarsbeslutet som . Däremellan har vi också varit med och kompletterat besluten med ytterligare förstärkningar. När vi har suttit i förhandlingar och överläggningar om ekonomi till såväl det civila som det militära försvaret går det förstås att i efterhand fundera över vilka perspektiv svensk politik har på försvarspolitik. När Försvarsberedningen summerar läget med att konstatera att ett väpnat angrepp inte kan uteslutas, vad har det för djupaste betydelse för våra prioriteringar? Vi följer sedan vad som händer på hemmaplan. Vi kan se sambanden inte minst mellan energiprisutvecklingen och beroendet av importvaror, viktiga insatsvaror såväl för jordbruk som för näringsliv i övrigt och också för livet runt om i landet. En koppling man behöver göra och se är hur ryssarna har satt tryck på det europeiska samarbetet, hur leveransen av rysk gas och också prissättningen av gasen har fått följdeffekter inom olika områden. Vi har kunnat se det på elpriserna i söder och på kontinenten, men vi har också sett det på en viktig importvara för svenskt jordbruk: Gödningsmedel har blivit oerhört mycket dyrare. Här finns en stark koppling till försörjningstrygghet, till importberoende och till energiberoende av . Att i den här debatten vara så tydlig med att inte kunna se det sambandet, som företrädare precis var, är alarmerande i det oerhört allvarliga säkerhetsläge vi befinner oss i. För är det självklart att vi behöver ha en helhetsbild över hur vi kan stärka vår inhemska produktion av förnybara bränslen och vår ekonomi men också vår uthållighet och robusthet och minska beroendet av varor från länder som just nu agerar hotfullt i vårt närområde. Här finns en oerhört viktig säkerhetspolitisk koppling. Detta är också en del i att bygga ett starkare totalförsvar. Det är klart att man kan hålla på och importera varor för att bedriva kärnkraftsverksamhet och annat, men vilka lojaliteter bygger man ? I dagens betänkande har bland annat fokuserat på den fortsatta krigsorganisationsutvecklingen. Vi behöver fortsätta i den riktning som Försvarsberedningen i rapporten pekade ut. Det återstår många olika delar som behöver genomföras för att krigsorganisationen successivt ska kunna stärkas i hela landet. Det handlar om divisionsledningsförmåga, ingenjörsbataljon, underhållsverksamhet, förbindelsekompanier och sambands- och telekrigsförband – många delar som behöver komma på plats. Det kommer att kräva mer ekonomi. Jag är alldeles övertygad om att vi behöver revidera, analysera och komplettera det försvarsbeslut som gäller. Vi behöver ett uthållighetstänk utifrån att vi ska kunna möta ett väpnat angrepp. Insikten om det som Försvarsberedningen summerade behöver få genomslag i hela samhället så att det blir en stark koppling till försvarsförmåga, försvarsvilja och folkförankring. Därför lyfter vi också frivilligorganisationernas betydelse för ett starkare totalförsvar och betydelsen av att väcka engagemang och intresse för de här frågorna, men också att utbilda alla generationer – för alla kan vara med och bidra. Vi ser nu i hur frivilliga aktivt går in med en vilja att försvara sitt land. Vi vet inte hur vaknar upp . De rapporter som har kommit visar att det finns underrättelser som pekar mot att skulle kunna agera . står vi här och har försvarspolitisk debatt och kan ställa oss frågan själva: Hur skulle vi se på den här frågan om vi skulle vara i samma situation? Vad kan hända ? Det är annekteringen av ägde rum. Många blev tagna på sängen. framåt har vi nästa försvarsinriktningsperiods slutår. Det är samma tidsintervall – bakåt, framåt. Med lärdom av vad vi som nation då inte kunde förutse bör vi ställa oss frågan i försvarspolitiska termer: Vad är det vi behöver ta höjd för som vi inte kan förutse i närtid, på medellång sikt och på ? Det är allvar . Vi behöver tillsammans hitta vägar för hur vårt land ska hålla ihop, hur vårt land ska ta prioriteringarna i närtid men också . har jag uttryckt önskemålet att fler partier skulle peka ut målsättningar och uttala vilka ekonomiska ambitioner de har inför nästa försvarsbeslut, för åren men också åren .