prot · H90983 · 2022-03-17 00:00:00 — De kommer inte heller att vara bara en pappersprodukt, för flera myndigheter har fått i uppdrag att göra målen konkreta så att man kontinuerligt kan följa upp regelförenklingsarbetet. Så skapas förändring på riktigt. Varför avfärdar ledamoten detta arbete som är viktigt, riktigt och nödvändigt? Min andra fråga rör hemmasnickrade förslag om en ny regelgivningsprocess. Något den liggande utredningen har påpekat är att behöver få mer kraft, men med ert förslag får rådet mindre kraft och ersätts med . Ser ni inte samma risk som flera utredningar, att detta snarare leder åt fel håll och inte ger den effekt ni vill ha? 5 (SD) replik: Varför tar jag inte regeringens ambitioner på allvar och kallar dem en pappersprodukt? Jag hoppas verkligen att det inte stannar vid en pappersprodukt utan att man fullföljer detta. Men som så annars under valår lovar Socialdemokraterna mycket, och sedan blir det till när det kanske inte händer så mycket. Motbevisa mig gärna! Jag fick också en fråga om vår så kallade hemmasnickrade modell för regelförenklingsarbetet. Det är en del i en reservation. Som jag sa har vi tio olika reservationer i betänkandet. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga gjorde gällande att NNR skulle få mer makt – ja, absolut, som samordnande instans. har en helt annan och mer myndighetsliknande funktion. Vi har faktiskt en reservation som säger att organisation ska stärkas, bland genom att man lägger under Statsrådsberedningen så att rådet är med i ett tidigt skede när nya regler ska tillkomma. 6 (S) replik: Jag tycker att svaret delvis visar på den poäng jag försökte göra gällande att det är viktigt att vi arbetar brett och att vi inte hemfaller åt populism. Det är riktigt att har en reservation om . Det finns en utredning som har tittat på roll, och de förslagen har varit ute på remiss. Jag tänker att det är klokt att använda de expertmyndigheter vi har och att använda de offentliga utredningar som görs och därefter fatta beslut om vilka förändringar vi ska göra. Det blir bättre politik, och det blir bättre förändringar i verkligheten. Vad gäller att socialdemokratin skulle vara tillväxtfientlig eller mest prata, som jag tror att ledamoten sa, vill jag gå tillbaka till något jag nämnde. I internationella index hamnar alltid på tio-i-topp över länder med starkast konkurrenskraft. Sedan EU införde en rankning över innovationskraft har prenumererat på förstaplatsen. Är det några som inser att det finns en koppling mellan jobb, tillväxt och framgång är det socialdemokratin. Socialdemokratin är en frihetsrörelse, och frihet kommer med arbete. Därför är dessa frågor extremt viktiga för oss. När vi ändå touchar EU och regelförenkling finns det en stor fråga som åtminstone tangerar detta område. Det handlar om vacklande inställning till EU och den inre marknaden. Vi vet att svensk ekonomi är extremt beroende av vår exportmarknad. Nära 1,5 miljoner svenskar går till jobbet tack vare exportmarknaden, och av vår export går till EU:s inre marknad. Ser inte ni att det finns ett problem med er vacklande inställning till EU och EU:s inre marknad? Det leder till regelkrångel för företagen och till arbetslöshet. 7 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Låt mig påpeka att vi talar genom talmannen och inte använder ”du” och ”ni”. 8 (SD) replik: Jag delar över huvud taget inte ledamotens uppfattning om att vi vacklar när det gäller deltagande på EU:s inre marknad. Möjligen gjorde vi det tidigare, men efter det senaste EU-valet är vi tydliga förespråkare av att ska vara en del av den inre marknaden. Vi vacklar inte alls. I mitt huvudanförande sa jag att det finns tillväxtfientliga politiker. Jag pinpointade ingen särskild, utan den som känner igen sig får gärna ta till sig det. Det kan vara enskilda politiker, men det kan också vara partier som jag har tittat särskilt på. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga Men jag vet inte om jag kan hålla med om att Socialdemokraterna är särskilt tillväxtvänliga, åtminstone inte i dessa tider. ser vi en lång rad näringar gå på knäna, delvis på grund av kriget i men också på grund av politiska beslut som drivit upp bränslepriserna till för bensin och 28 för diesel. Det är medvetna beslut av Socialdemokraterna som gör att transportnäringen går på knäna och måste höja sina priser, vilket går hela vägen ut till handeln och påverkar en lång rad näringar på ett mycket destruktivt sätt. Det påverkar också inflationen, och där vet vi inte var det slutar. Just nu är jag inte särskilt imponerad av Socialdemokraternas tillväxtpolitik. 9 (C): Jag yrkar bifall till reservation 39 under punkt 18 – även om jag såklart står bakom alla reservationer. Låt mig börja med ett lokalt exempel hemifrån . Där jag bor ligger ett trädgårdscenter. Det är ett fantastiskt ställe som är med i en liten bok om de konstigaste ställena i , och det är värt ett besök om ni kommer till . I trädgårdscentret har de bänkar där man kan sitta och titta på sköldpaddor, palmer med mera, och jag frågade därför om de inte borde servera kaffe. De svarade: Vi försökte, men vi orkade inte. Det var för besvärligt. Det här trädgårdscentret har funkat bra , men eftersom är så regeltungt blir det för besvärligt för dem att servera kaffe. Alla nivåer – stat, region och kommun – har varit med och skapat en värld där det är så besvärligt att servera kaffe att etablerade företagare ger upp. Detta är bara ett litet exempel på att kampen för att enklare regler inte är slut, och det räcker inte att vi har regelnämnder etcetera. Det behövs en modern, effektiv och ändamålsenlig politik för regelförenkling i vårt land. Det är bra att regeringen nu äntligen lägger fram sin uppdaterade regelförenklingspolitik för att skapa bättre förutsättningar för företag, myndigheter, entreprenörer etcetera att skapa tillväxt i samhället. I grunden handlar det om konkurrenskraft och skaparförmåga. Från sida är regelförenkling en helt central fråga och har varit det . Som min kära kollega sa här tidigare är det många som har pratat om regelförenklingar här i kammaren. Men är det ju så att det inte är prat utan handling som faktiskt gör skillnad. Under Alliansens regeringsår kan vi konstatera att det var på departement, och Landsbygdsdepartementet, som det kom regelförenklingar. av reglerna togs bort. På de andra alliansstyrda departementen gjordes inget, och när Socialdemokraterna tog över ökade regelbördan igen. Detta är den verklighet som företagare behöver förhålla sig till. Som vi hörde innan – jag tror att det var som sa det också – kommer frihet med arbete; det är mycket, mycket fint! Då vill jag uppmana till att det är dags att arbeta lite hårdare för svenska företagares frihet genom att förenkla reglerna ännu mer. De fem mål som näringsministern nu presenterar i regeringens skrivelse är jättebra, men det räcker inte. Vi vill se tydligare reformer som snabbt kan omsättas i handling. Vi har 15 förslag för att underlätta för myndigheter och näringsliv i motionen som heter Regelförenkling för bättre styrning, service och ökat företagande. Vi känner regeringen väl; man får gärna kopiera förslagen! En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga Att minska regelbördan för det svenska näringslivet är prioriterat för . Servicekulturen hos svenska myndigheter är på många ställen god men måste utvecklas och förbättras. Det finns såklart förebilder. Bland annat har jobbat på detta med stor framgång och åtnjuter därför också ett större förtroende hos allmänhet och företagare överlag, även om det finns saker även där. Inställning, bemötande och kundfokus är lika viktigt som själva regelverken, processerna och handläggningsrutinerna. Det handlar alltså inte bara om regler, utan det handlar också om vilken typ av signaler som skickas ut från regeringen när man arbetar. Det handlar om ledarskap, styrning och tillämpning, och där måste regeringen stärka arbetet. Jag kan säga att jag blev glad att höra att delar syn på vikten av digital kommunikation mellan myndigheter och av att både skärpa och förbättra den. Regelgivning är ett av de viktigaste medel som regeringen och använder för att styra mot olika politiska målsättningar inom många olika områden. Statliga ingripanden i form av regleringar och andra åtgärder sker ofta i syfte att antingen korrigera ett uppfattat problem, förebygga att problem uppstår eller uppnå en från ett samhällsperspektiv önskvärd situation eller utveckling. Gör man regelverken rätt kan de bidra till att skapa gemensamma spelregler, ge förutsättningar för en önskvärd ekonomisk utveckling och uppnå långsiktiga konkurrensfördelar och ibland en bättre marknad. En bra marknad är ju inte frånvaron av regler utan existensen av bra regler, och är det inte alltid så att de regler vi skapar medför en bättre marknad. gör de faktiskt marknaden sämre. Det är också värt att ta med. Man måste såklart väga de olika målen mot varandra. Regeringens nya förenklingspolitik har länge varit efterfrågad av näringslivet. Enklare regler hamnar år i topp på de listor där företagen berättar om vilka hinder som finns för tillväxt och effektivitet. Det är därför bra att vi har ett högre reformtryck . Inom januariavtalet drev också fram utredningen om mikroföretagande och en modernare bokföringslag, som också ger mycket viktiga inspel till hur enskilda lagar kan ses över och regelverk förbättras. Där finns såklart även omfattande och djuplodande förslag om hur själva processen kring regelförenklingsarbete kan moderniseras. Det är viktigt att den utredningen tas med och ger avtryck i det pågående politiska reformarbetet. Det är också en liten uppmaning. har också i sin budgetmotion tydligt aviserat att det ska finnas pengar för att driva en offensiv regelförenklingspolitik. Det är viktigt. Det räcker inte bara med att säga att man vill ha det; man måste också skicka resurser dit. Det har vi som enda parti, tror jag, gjort i vår budgetmotion. Vi vill se en förstärkning av , som är ett särskilt beslutsorgan inom och vars ledamöter utses av regeringen. Rådet har till uppgift att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningar av författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag – jättekomplicerat, men basalt sett är det jätteviktigt, eftersom det är där man kommer med inspel till hur reglerna kan bli bättre och om nya regler är bra eller dåliga. Det måste förstärkas så att de får bättre resurser. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga vill också se ytterligare resurser till så att dessa frågor prioriteras. Det är väl inte så ofta vill skicka pengar till socialdemokrater, så man kan ju fundera på hur viktigt det är. Det är också klokt, menar vi, att sätta en struktur för hur processerna kring regelförenklingsarbetet ska se ut . Här finns mycket inspiration och kunskap att hämta från den utredning jag nämnde tidigare kring bland annat mikroföretagande. Det handlar om förstärkt rådgivning och uppföljning kring myndigheternas regelförenkling – en bred analys, sammanställning och utvärdering kring de senaste tio femton årens regelförenklingsreformer. Vi måste kolla om det faktiskt har blivit bättre. Rimligen ger regeringen lämplig myndighet eller annan aktör detta i uppdrag – ett litet tips till regeringen och dess företrädare. Sammanfattningsvis, herr ålderspresident: om vi måste ägna tid åt kriget i , pandemin och mycket annat som kan kännas väldigt stort är frågorna kring företagsklimat och hur vi gör det enklare för företagen oerhört viktiga och centrala för vårt välstånd. Det är i de små friheterna och förenklingarna som vi faktiskt skapar förutsättningar för ett starkare land ute i vardagen, i hela landet. En förstärkning av , bättre regelsamordning inom , en systematisk utvärdering och uppföljning av det arbete som har gjorts med regelverken samt självklart högre krav på både regeringens och myndigheternas arbete kring regelförenkling är några av recepten för att stärka konkurrenskraft. 10 (V): Jag tror inte att någon riksdagsgrupp har varit med om så många olika globala kriser som vi har fått vara med om . Jag fick en fråga från en medlem om vi jobbar som vanligt. Svaret är ja – och nej. Dels jobbar vi aktivt med att stoppa invasionen av , dels försöker vi att fortsätta jobba med att driva mot omställningen för att stoppa klimatkrisen och stärka samhället så att det blir mer rättvist och demokratiskt. Det är inte lätt att prata om andra ämnen när allt detta händer i vår omvärld. Men vi måste fortsätta, och jag går därför vidare till ämnet för dagens debatt. Den största drivkraften för företagaren är att utveckla och driva sin verksamhet framåt. En företagare vill inte lägga mer tid än nödvändigt på administration bestämd av de lagar och regler samhället sätter upp. De lagar och regler som finns ska hjälpa företagen att utvecklas och expandera men också främja klimat, miljö och konsumenters och arbetares rättigheter. Det är klart att detta inte ska kännas som ett hinder. Det är regeringens ansvar att göra en systematisk uppföljning av regelförenklingsarbetet. Den uppföljning som genomförts visar inte att den administrativa bördan har minskat, snarare tvärtom. Med detta följer kostnaderna. Vi kan konstatera att en del av administrationskraven kommer från EU:s krav, som på vissa områden har ökat . Här vill jag uppmärksamma småföretagens och ensamföretagarnas situation. De har i princip samma lagar och regler att följa som de större företagen men mindre resurser att lägga på administration. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga En sak som har förbättrats – och jag tror att många uppskattar det – är förenklingen i inlämnandet av information. Där har myndigheternas digitala tjänster spelat roll. Det sparar tid och pengar för både företag och myndigheter. Jag kommer ihåg en lantbrukare som beskrev hur regelbördan ökat, i vissa fall förståeligt, i vissa fall inte helt anpassat. Men det som orsakade mest huvudbry var att behöva lämna in samma uppgifter till olika myndigheter samt att myndigheterna inte koordinerade sina granskningar av verksamheten. Det krävde tid och kunde i vissa fall vara utmattande. Det kan också handla om företagaren i orten som jobbar 24:7 för att få ihop till sitt uppehälle och måste hinna med de administrativa uppgifterna när han eller hon väl kommer hem. Jag tror att deras upplevelser stämmer bra överens med många småföretagares upplevelser i vissa branscher. Och detta är något som vi absolut kan göra någonting åt. Det handlar om ekonomi, företagares välmående och möjligheter att driva verksamheten framåt. I fråga om detta har regeringen lagt fram fem mål för regelförenklingen, mål som ställer sig bakom. För det första: Regler ska utgå från proportionalitet och utformas så att de bland annat främjar företagens konkurrenskraft och förmåga att driva fram innovationer och ställa om. För det andra: Kostnaderna som skapas på grund av administrationen ska minska. För det tredje: Handläggningstiderna ska bli kortare och mer transparenta. För det fjärde: Bemötande och service från myndigheter ska anpassas efter företagen. För det femte, men absolut inte oviktigast: Andelen tjänster för företagens kontakter med det offentliga som är digitala och andelen enskilda ärenden som kan hanteras digitalt ska öka i syfte att förenkla företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter. Det långsiktiga målet är att företagen ska lämna en uppgift en gång och till ett ställe. Det ska vara enkelt, och det digitala ska underlätta. Vi kan hitta vägar framåt för att förenkla för företagare som vi driver fram miljö‑ och klimatlagar. Det skapar förutsättningar för framtidens företagsliv. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 32 som handlar om solnedgångsklausuler. 11 (KD): debatterar vi betänkandet En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga. Jag skulle vilja säga att detta betänkande skulle kunna ha betydelse för så många. Vi har hört att detta riktas till alla våra företag, stora som små. Framför allt skapas fyra av fem jobb av små och medelstora företag. Och vi får aldrig glömma att varenda skattekrona, som också går till vår gemensamma välfärd, skapas av företagen. Här behöver alltså vi från politikens sida verkligen steppa upp. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga I skrivelsen kan vi ta del av att regeringen har justerat målen för förenklingspolitiken. Det är bra att det är övergripande. Men det duger inte. Det finns en hel del att efterlysa. Det finns inga delnivåer, inga riktmärken och inga verktyg, och det anges inte hur dessa mål ska nås. Målen behöver kompletteras med detta. Vi har också kunnat ta del av den förenklingsresa som dåvarande näringsminister avslutade . Då hoppades näringslivet att detta skulle ge resultat. Här skulle lösningar komma, och här fanns det politiker som faktiskt lyssnade. ser vi hur utvecklingen har gått. Näringslivet har inte råd att vänta, speciellt inte under pandemin. Regelbördan är nämligen någonting som hämmar utvecklingen och tillväxten. Det fanns nog mycket som kunde ha gjorts mycket tidigare. får man höra berättelser om hur verkligheten ser ut. Jag ska därför läsa ett utdrag från en insändare i . Det är från , som också är ledamot i , som har skrivit den. ”Det lackar mot jul och visst händer det att vi företagare, liksom barnen, skriver på våra önskelistor. På min lista står en minskning av regelbördan överst. Att administrera regler tar massor av arbetstimmar och kostar oss stora mängder pengar.” Hon fortsätter: ”Detta är dessutom en fråga som vi inom näringslivet påtalat och de flesta politiska partier håller med om att regelverken borde bli bättre och enklare. Ändå händer ingenting, i alla fall inte i en positiv riktning.” Vidare skriver hon: ”Näringsministern arrangerade en förenklingsresa i och skulle lyssna av företagens önskemål, men ingenting vettigt kom ut av det. finns det en färdig utredning med förenklingsförslag och än så länge har vi inte sett några tendenser till att det skulle förbättra situationen för oss företagare. Så av tomten önskar jag mig en rejäl rensning i regelrabatten, så att vi småföretagare kan få fira jul med familjen i lugn och ro.” Ska man behöva vänta på att tomten ska komma innan en förbättring sker, då får man nog beväpna sig med lite tålamod. Ett bättre alternativ, som vi ser det, är att jobba för ett maktskifte. Det kan vi få . Vårt land behöver en regering som faktiskt inser att näringslivet är en motor för välfärden. Vi anser att man behöver ha en sammanhållen handlingsplan med tydligt mätbara mål och att regelbelastningen måste minska. Jag ska gå in på några av dessa delar. När det gäller regelbelastningen är det många som ofta säger: En regel in och en regel ut. Detta för att vi ska kunna nå någonstans. Men säger att för att vi ska kunna minska regelbördan måste vi ha en regel in och två regler ut. Det måste också vara kopplat till kostnadseffektivitet – kostnadsminskningar. Just nu är det alldeles för dyrt kopplat till de administrativa kostnader som företagen ändå har. Några ledamöter har här före mig pratat om servicegarantier. Det är en otroligt viktig del. Myndigheter måste kunna ta på sig att ha förutsägbara processer och också kunna svara när en företagare ringer eller hör av sig på annat sätt och behöver hjälp och vägledning för att den tillståndsansökan som man har skickat in ska bli så bra som möjligt. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga Ofta får jag höra berättelse efter berättelse om att man skickar in en tillståndsansökan. Sedan får man tillbaka den och uppmanas att skriva om den. Men man får inte något medskick om vad som är problemet. Återigen tar det . Dessutom hamnar man sist i kön igen. Det har inte råd med. Därför måste vi från politiken jobba med servicegarantier från myndigheternas sida. Man ska behöva lämna en uppgift bara en gång. Med digitala hjälpmedel är vi där. Det måste vara möjligt att faktiskt slussa vidare uppgifter till alla våra olika myndigheter så att man inte ska behöva skriva detta gång på gång. Företagare lägger på administration. Det är som småföretagare skulle kunna lägga på att förverkliga sina drömmar och idéer och på det arbete som man har som kärnidé att förverkliga. Sex av tio företagare upplever regler som tillväxthinder. Jag undrar: Hur många miljarder i samlad tillväxt och välfärd motsvarar detta? Vi har sett några beräkningar, och miljarder efter miljarder bara tickar iväg. Det finns ett önskemål från näringslivet om att ha en digital plattform för regelgivning. Jag har i denna kammare haft en interpellationsdebatt med den före detta näringsministern om just denna fråga. Svaret var att det redan finns. Man kan läsa om allt detta på regeringens hemsida. Jag tror inte att det är detta som näringslivet efterlyser för att kunna få till en digital plattform där man hittar all regelgivning. Detta är inte nog. Jag tycker inte att departementets hemsida kan räknas till just det. Vi har varit inne på tillståndsprocesser. Svensk produktion och export är nödvändigt för . Det är också bra för klimatet. Men här finns det otroligt många delar att titta på. är en sådan. Den måste få en översyn, så att klimatnyttan faktiskt vägs in tydligare när tillståndsbeslut ska fattas. ”En dörr in” är ett sätt att minska regelarbetet och sluta med den här rundgången i uppgiftslämnandet där allt bara tröskas om. Tid är pengar, så låt företagen ägna mer tid åt att göra sitt! Vi tittar även på . De har ett implementeringsråd för att se till att motverka överimplementering av EU-lagstiftning. Detta är någonting som saknar. Hur ofta har vi inte mött företagare som bekymrar sig för att man inte bedriver verksamhet på konkurrenskraftiga villkor just på grund av att man har sitt företag i ? Detta är någonting som vi måste jobba ytterligare med. Vi tittar på hela åkeri- och transportbranschen och vad den utsätts för just , bara för att vi har ett mycket högre procentmål vad gäller reduktionsplikten som gör att man bara driver upp drivmedelspriserna. Väldigt många företag försätts i ett läge där de skriker efter politikernas hjälp. Vi måste göra någonting. har vi nämligen ingen välfärd. 12 (L): Det kan uppfattas som lite märkligt att stå här och prata om förenklingspolitik när vi har ett krig från , ett krig som inte bara förs mot utan också mot vår frihet och vår demokrati. Då vill jag dock säga att vår och frihet och demokrati bäst stärks genom fortsatt demokratiskt arbete här hemma, med full kraft. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga Jag vet inte hur jag har stått i denna kammare och pratat om vikten av en näringspolitik som möjliggör att fler företag startas eller för den delen att fler företag växer. Fler växande företag innebär nya skatteintäkter som finansierar vår gemensamma välfärd. Om fler verkligen menar allvar med att vi ska ha världens bästa välfärd måste vi också skapa rätt förutsättningar för våra företag. Jag är dessutom själv gammal företagare. Mycket har givetvis blivit enklare sedan jag startade mitt första företag . Men ska vi vara ärliga har politiken också varit hyfsat duktig på att skapa nya hinder i stället för att riva dem. Fyra av fem arbeten skapas i företag med färre än 50 anställda. Det är småföretagarna som är ryggraden i svensk ekonomi, som skapar arbetstillfällen och som också ser till att statsapparaten fungerar. när vi debatterar näringsutskottets betänkande om en förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga vill jag därför lyfta några delar som är viktiga för oss liberaler. Låt oss börja med det som egentligen borde vara enklast och som ligger närmast regeringens ansvar, nämligen våra myndigheter.