prot · H90964 · 2022-02-03 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2021/22:310 Interpellation 2021/22:310 Kurdernas kamp mot IS av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:92 till finansutskottet COM(2021) 721 och COM(2021) 722 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 723 och COM(2021) 725 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2021) 782, COM(2021) 784 och COM(2021) 851 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Svar på interpellation 2021/22:296 om livsmedelsstrategins genomslag på gårdsplanen 1 Statsrådet (S):  om jag anser att livsmedelsstrategin har gett genomslag på gårdsplanen, och om inte, har jag för avsikt att ta några initiativ för att så ska ske  om jag anser att livsmedelsstrategin har implementerats inom statens myndigheter och verk och att man jobbar för dess förverkligande, och om inte, vilka generella åtgärder jag är beredd att vidta  hur jag och regeringen jobbar med uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. Den nationella livsmedelsstrategin med sikte på 2030 har som övergripande mål en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås. Syftet är att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. För att öka konkurrenskraften och stärka framtidstron inom den svenska livsmedelskedjan har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. Handlingsplan del 1 innehöll satsningar på via nationella medel och öronmärkta medel i landsbygdsprogrammet. Handlingsplan del 2 innehöll satsningar på 2020−2025 samt en extra förstärkning på . Handlingsplan del 3 innefattar ytterligare satsningar om 2021–2023. Regeringen beräknar att för åren 2024−2025 tillföra och för åren 2026 och framåt . Handlingsplanerna omfattar bland annat satsningar på forskning och innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Dessutom aviserades en ytterligare förstärkning på för 2022−2025 i budgetpropositionen till vildsvinspaketet, som är en åtgärd i handlingsplanerna. Ett viktigt verktyg för att öka konkurrenskraften i den svenska livsmedelskedjan är även att öka vår globala marknadsandel och livsmedelsexporten. Regeringen fortsätter därför de långsiktiga och strategiska satsningarna inom ramen för livsmedelsstrategin för dessa syften. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett annat viktigt verktyg för att stärka det svenska jordbruket. En central utgångspunkt när strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken utformades var att den skulle stärka jordbrukets lönsamhet och underlätta möjligheten att nå livsmedelsstrategins mål. Totalt under perioden 2023−2027 omfattar den strategiska planen . Utöver detta beräknas tillföras nationella åtgärder som möter målen i den gemensamma jordbrukspolitiken. Genom budgetpropositionen tillsköts medel för att stärka infrastrukturen och servicen på landsbygden. Regeringen har gett i uppdrag att löpande följa och utvärdera livsmedelskedjans utveckling samt följa upp och utvärdera livsmedelsstrategin. Av uppdragen framgår att i samråd med berörda myndigheter ska göra en årlig uppföljning och utvärdering med en fördjupad analys . Det krävs data för att kunna dra några säkra slutsatser om hur livsmedelsstrategin har påverkat utvecklingen av den svenska livsmedelskedjan. Avslutningsvis vill jag understryka att det är viktigt att uppdraget till myndigheterna är tydligt när det gäller hur de ska arbeta för livsmedelsstrategins mål. Därför har regeringen ända sedan livsmedelsstrategin beslutades i 2017 arbetat med att utveckla styrningen av de myndigheter som har ansvar inom livsmedelskedjan. Det har förts in ett återrapporteringskrav i flera myndigheters regleringsbrev, där det framgår att de ska redovisa hur de bidrar till de av fastlagda målen för livsmedelsstrategin. Sammantaget ser jag att regeringen har skapat en mängd initiativ för att livsmedelsstrategin ska få genomslag och stärka den svenska livsmedelskedjan. 2 (C): Tack, statsrådet, för svaret! har ett fantastiskt jordbruk som bidrar till klimatomställningen och till att vi producerar livsmedel av världsklass. Livsmedelsproduktionen i är avgörande för vår självförsörjningsförmåga, alltså att vi ska bli mer självförsörjande på livsmedel. , , har för inte så länge sedan presenterat en del åtgärder som man vill se för att stärka livsmedelskedjan på både kort och lång sikt, och där kommer livsmedelsstrategin självklart in. Inom ramen för januariavtalet, som var med i tidigare, gjordes flera satsningar på landsbygdsprogrammet. Detta var tillsammans med regeringen med och bidrog till. Utifrån de svar jag har fått av statsrådet skulle jag vilja utveckla en del av mina frågor och ställa följdfrågor. Kan man på ett eller annat sätt säkerställa att de pengar som har tillförts genom landsbygdsprogrammet också har kommit de enskilda lantbrukarna till del och inte stannat på myndighetsnivå hos ett statligt verk? Jag undrar alltså om man kan se att de har fått genomslag på gårdsplanen, så att den enskilde lantbrukaren har fått en stärkt konkurrenskraft. Statsrådet hänvisar i svaret till regelförenklingar. Här skulle jag vilja stanna upp lite grann. Detta är ju något som är viktigt oavsett vilken bransch man verkar inom. Jag tror också att det finns en bred politisk enighet om att regelförenklingar bör ske i så stor utsträckning som möjligt. Ofta talar vi om att för varje ny regel vi lägger till ska någon annan regel tas bort. Här skulle jag vilja att statsrådet utvecklar lite grann vilka regelförenklingar som har skett för lantbrukarna i vårt land. En annan fråga som jag också skulle vilja lägga några ord på är att man i regleringsbrev och instruktioner till statliga myndigheter och verk har gett uppdrag att arbeta med livsmedelsstrategin. Jag skulle vilja fråga lite grann om detta. Som jag tolkar svaret handlar det om de myndigheter och verk som har i uppdrag att jobba med just livsmedelsstrategin och ansvarar för livsmedelskedjan. Jag menar att livsmedelsstrategin bör ligga på samtliga verk och myndigheter på något sätt. Jag kan ta ett exempel. Jag och statsrådet har ju tillsammans suttit i trafikutskottet. är ju en myndighet som också borde ta till sig livsmedelsstrategin när det gäller planering av nya vägar, järnvägar och dylikt, så att man även från sida tänker på att bygga på ett sätt som är marksnålt och inte tar för mycket jordbruksmark i anspråk. Likaså skulle detta kunna vara ett uppdrag till när man planerar för nya kraftledningar i och en förstärkt överföringskapacitet, vilket vi ju behöver. Då ska man bygga på ett sätt som är marksnålt och tar så lite jordbruksmark som möjligt i anspråk. Jag undrar då: Får dessa myndigheter också uppdraget att tänka på att vi behöver värna vår jordbruksmark, för vi behöver producera mer och hållbarare livsmedel i för att kunna nå målen i livsmedelsstrategin? 3 Statsrådet (S): Precis som säger har och regeringen gjort ganska mycket på området. Det har vi gjort gemensamt. Jag instämmer i åsikt att vi har ett jordbruk i världsklass. Det är inte bara ett jordbruk. Vi vet att bönder inte bara är producenter av den goda maten. De är också en kraft på landsbygden. De utvecklar landsbygden. Precis som säger är de klimatomställare, och de är även gröna jobb-skapare. Vi ska vara väldigt stolta över vårt jordbruk och de jordbruksprodukter som vi handlar och som även går på export. Antalet myndigheter har utökats, precis som säger. I och med regleringsbreven är de fler än vad de har varit innan. är det länsstyrelserna, Formas, , Havs- och vattenmyndigheten, , , och som har detta uppdrag. Det kan tänkas att det behövs fler myndigheter, precis som säger. Men tror jag att det är en god ordning att man ser vad myndigheten kan bidra med i uppfyllandet av livsmedelsstrategin och att man i så fall utökar . Jag är ändå glad att det i och med årets regleringsbrev faktiskt är flera som har som uppgift att tala om hur de ska arbeta för att uppnå livsmedelsstrategins mål. De ska också kunna göra en utvärdering och analys. Vad gäller regelförenkling presenterade jag under min den nya gemensamma jordbruksplanen. I den finns det ganska mycket som underlättar för svenskt jordbruk. Det handlar bland annat om att vi har haft parallella stödsystem. Till exempel har man kunnat ansöka om bredband i landsbygdsprogrammet eller på annat ställe. för vi ihop sådant, så att det är en plats, en ansökan. Det är en typ av regelförenkling som är viktig. Vi vet ju att det inte får vara hämmande, utan det ska vara stödjande. Därför har vi den ansatsen i den nya gemensamma jordbruksplanen. Jag vet också att har bidragit där. partier har varit väldigt delaktiga. Organisationerna har varit väldigt delaktiga. Mina företrädare har varit väldigt delaktiga. Jag fick ju presentera denna stora satsning på 64 miljarder under min . Där var regelförenkling en stor del. 4 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tror att det är väldigt viktigt att man sänder ut signaler till lantbrukare om just regelförenklingar och att man jobbar med detta. Det är en viktig del som gör att vi också stärker vårt lantbruk. Statsrådet beskriver i svaret konkurrenskraften och exporten som en väldigt viktig del. Där delar jag statsrådets svar: att exporten är väldigt viktig. Men det är också viktigt att vi stärker vår egen självförsörjningsförmåga inom gränser. När det gäller åtgärder där handlar det om, precis som vi har varit inne på, rena pengar och regelförenklingar. Men det handlar också om långsiktiga åtgärder med sikte på 2030, som livsmedelsstrategin har sikte på. Uppföljning och utvärdering är viktigt när man antar en strategi. I svaret från statsrådet sägs det när det gäller den utvärdering och uppföljning som görs att berörda myndigheter i samråd gör en årlig uppföljning och utvärdering. Jag skulle vilja fråga statsrådet hur branschen kommer in i utvärderingen och uppföljningen av livsmedelsstrategin. Jag tänker framför allt på , Lantmännen, hushållningssällskapen och alla andra som verkar inom de gröna näringarna. Det handlar om att man ska få input från dem som verkligen jobbar med detta. I strategin skriver man att strategin ska bidra till ökad tillväxt, ökad sysselsättning och utveckling i hela landet. Just nu upplever vi att många lantbrukare har det tufft. Det är höjda priser på en hel del insatsvaror. Det är höga priser på el, men det är också höga priser på diesel. Statsrådet var själv inne på att lantbruket är en form av gröna jobb-skapare i hela landet. Märker vi nu att åtgärder inte kommer för att man ska kunna rädda lantbruket och kunna uppfylla livsmedelsstrategin undrar jag lite grann om målet: att man ska öka tillväxten i hela landet, öka sysselsättningen och skapa arbeten i hela landet. Låt oss säga att vi nu ser att flera lantbrukare väljer att lägga ned eller att lägga sin mark i träda. Jag skulle vilja att statsrådet utvecklar lite grann vad man har för eventuell handlingsplan för detta. i miljö- och jordbruksutskottet presenterade och departementet en analys av lantbrukets ekonomi . Jag skulle vilja höra lite grann från statsrådet om hur man tänker om det som presenterades av verket och departementet. Hur ska man se på lantbrukets signaler men också framåt när vi ser att det har blivit så mycket kostnadshöjningar? LRF beskriver att man vill se åtgärder på kort sikt och på lång sikt. LRF har presenterat ett paket med åtgärder här och men också på lång sikt. Jag skulle vilja att statsrådet kommenterar det som LRF har presenterat. Hur ser statsrådet på de åtgärder som LRF vill se på kort sikt, här och , men också på lång sikt? Är det någonting som statsrådet och regeringen är beredda att titta närmare på för att se om man kan genomföra detta? 5 Statsrådet (S): Jag tänker säga några saker. Vi har gemensamt här i kammaren antagit mål när det gäller livsmedelsstrategin. Vi vill alla se en ökad produktion. Vi vill se lönsamheten öka på gårdsnivå. Och vi vill se hela kedjan. Vi kan se att exporten och 2021 hade ökat . Vi kan se att fler väljer svensk mat i livsmedelshandeln, vilket är fantastiskt. Men vi kan också se att vi borde vara fler konsumenter som väljer den goda svenska maten. Jag fick höra LRF säga att det är så här: Låt oss säga att man går in i en matvarubutik och handlar för . Om man inte tänker på vad man handlar går till bonden. Men om man aktivt väljer svenskt går till bonden. Det skulle naturligtvis också skapa en större lönsamhet på gårdsnivå. Den gemensamma jordbruksplanen gäller inte –2027. Men det är vissa åtgärder som vi tillsammans med har jobbat fram . Man ska alltså kunna använda klimatbonusen även för arbetsredskap, och man ska kunna börja utöka biogasproduktionen i Klimatklivet. Sådant är otroligt viktigt, för är det något vi ser nu är det att beroendet som vi har av produkter – i stället för att vi faktiskt ser till att vi ökar produktionen av drivmedel i – gör att kostnaderna är svåra att bedöma. Jag skulle vilja återkomma till ledamotens sista fråga, som handlar lite grann om den analys som miljö- och jordbruksutskottet fått. Jag har nämligen suttit i regeringssammanträde, så jag har inte fått den analysen . Jag har bara sett det i stort. Jag träffade Lantbrukarnas Riksförbunds ordförande redan under min . Han presenterade kostnadsutvecklingen, och jag sa att jag också ville se intäktsutvecklingen. Sitter man i en regering kan man inte bara lyfta upp fingret i luften. Man måste ha hela analysen, och den presenterades . Jag eller eller någon annan har inte gjort en bedömning av den . Det är sektorsanalys. Jag förstod att det såg bättre ut men att det kunde finnas svårigheter i prognosen . Men den bedömningen har jag inte gjort . Den har inte gjort . Med det vill jag säga att så fort vi har gjort den kommer vi naturligtvis att återkomma i de frågorna. vill även att vi ska titta på remissvaren till utredningen om ett fossilfritt jordbruk, och de har på sig till att svara. Utredningen kommer att vara viktig, eftersom det handlar om att kunna ställa om och faktiskt bli fossilfritt 2030, som näringen vill. Det får vi återkomma till, för remisstiden är som sagt till . 6 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Jag hoppas verkligen och tror att statsrådet kommer att ta signalerna från lantbruket på största allvar och göra den helhetsbedömning som behöver göras. Jag delar också att vi inte bara kan sätta upp ett finger och känna vartåt det blåser, utan vi behöver göra en fullständig och korrekt bedömning utifrån de rapporter vi får. Vi behöver också väga in de synpunkter och känslor som finns ute i landet när det gäller vårt lantbruk, och jag hoppas alltså att även statsrådet tar det här på största allvar. Jag hoppas också att vi finner en snabb väg framåt för bland annat det förslag som har lagt i finansutskottet om nödmiljarden så att utbetalning kan göras via våra statsstödsregler eller annat för att få genomslaget på gårdsplan. Det är just det som jag tror att lantbrukare efterfrågar: genomslaget på gårdsplanen. Jag vill instämma i det som statsrådet sa tidigare och utvecklade , och det är att utan bonden blir det ingen mat på bordet. Vi behöver ta signalerna på största allvar och från riksdag och regering göra allt för att livsmedelsstrategin ska fullföljas. Som statsrådet sa behöver kanske fler myndigheter och verk få i uppdrag att tänka in livsmedelsstrategin, hur det påverkar vår verksamhet och hur vi kan se till att också stärka detta. Om vi ser ett samband mellan de gröna näringarna, det offentliga och ut till konsument tror jag att vi har alla möjligheter att nå livsmedelsstrategin och också få ett starkare och konkurrenskraftigt svenskt jordbruk. Som sagt, utan bonden blir det ingen mat! Tack, statsrådet, för debatten! 7 Statsrådet (S): Tack, , för ditt brinnande engagemang! Jag skulle bara vilja säga att för mig och regeringen är det otroligt viktigt med livsmedelsstrategin och en ökad produktion men också att hela livsmedelskedjan hänger ihop så att lönsamheten på gård ökar, ända fram till att vi ser en större export. fick jag göra någonting väldigt nytt och roligt – jag fick inviga en proteinfabrik i . Varför är det så spännande? Jo, jag tänker på och det som hände när ärtorna försvann. säljer man inte bara ärtor, utan nu använder man de ärtor som ratas till att göra det här proteinet. Alla ärtor ska med. Vad mer är spännande? Jo, det möter en stor efterfrågan i , för vi importerar faktiskt väldigt mycket av detta. Det möter också en marknad utomlands, och naturligtvis har även forskning och innovation varit en stor del. Här har vi på något vis en otroligt positiv berättelse om hur livsmedelsstrategin verkar. Med detta tackar jag för debatten! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 5 Svar på interpellation 2021/22:263 om Lantmäteriets effektivitet samt möjligheten för kommuner att bli lantmäterimyndighet 8 Statsrådet (S):  om jag ämnar ta initiativ till att kommande regleringsbrev och uppföljning ställer större krav på kortare handläggningstider hos Lantmäteriet  om jag ämnar följa upp och i exempelvis regleringsbrev ställa krav på att handläggningstiderna hos Lantmäteriet kortas  om jag gör bedömningen att regeringen framgent kommer att ha en mer pragmatisk syn på hur fler kommuner som är kompetenta beviljas att bli lantmäterimyndighet för att därigenom avlasta Lantmäteriets ohållbart långa handläggningstider  om jag och regeringen ämnar se över bedömningskriterier för de kommuner som har kompetens att beviljas att bli lantmäterimyndighet för att därigenom avlasta Lantmäteriet och därmed korta handläggningstiderna  vilka möjligheter jag kan se gällande att ändra lagstiftningen så att en kommun som fått beslut om att bli lantmäterimyndighet i en region även ges möjlighet att bistå andra kommuner i regionen med handläggning av lantmäteriförrättningar för att uppnå kortare handläggningstider  om jag ämnar vidta några åtgärder som gör det möjligt för kommuner som blivit godkända som lantmäterimyndigheter att även bistå andra kommuner i samma region. Till att börja med är regeringen naturligtvis medveten om att tiden för att få ett fastighetsbildningsbeslut inte är tillfredsställande. Jag har förståelse för att det uppstår frustration. Jag har också förståelse för att möjligheten att bilda en lantmäterimyndighet och att öppna upp för samverkan mellan kommunala lantmäterimyndigheter kan ses som en lösning för enskilda kommuner och regioner. Regeringens ansvar är att säkerställa en fungerande och likvärdig fastighetsbildning i hela landet. Lantmäteriet jobbar hårt med att få ned handläggningstiderna, vilket också har gett resultat som pekar i en positiv riktning. Det är dock inte regeringens uppgift att definiera exakt hur en godtagbar handläggningstid är i ärenden som varierar i både komplexitet och omfattning. Regeringen tillsatte 2018 ny styrelse och generaldirektör för och har gett myndigheten flera uppdrag rörande både styrning och uppföljning. Lantmäteriet avslutar cirka 15 000 fastighetsbildningsärenden. Det kan förekomma exempel på enskilda ärenden eller områden där handläggningstiderna inte är vad de borde vara. En orsak till att handläggningstiderna i vissa fall är långa är bristen på relevant och, framför allt, erfaren kompetens. Det har skett omfattande förändringar i arbetssätt och organisation för att maximalt nyttja den kompetens som finns inom myndigheten. Utmaningen nu är att hålla fast, stärka och påskynda den utvecklingen. För att möta efterfrågan på just kompetens fördes 2018 medel till för att öppna en ny lantmätarutbildning. Jag avser att följa utvecklingen av handläggningstiderna noga och kommer att fortsätta med den löpande dialogen med Lantmäteriet. 9 (M): Tack, statsrådet , för svaret! Bakgrunden till den här interpellationen är som bekant att vi runt om i landet ser att det finns stora problem med hur medborgare, kommuner och företag får vänta med att realisera planer på att bygga nya arbetsplatser och bostäder. Grunden för vårt samhällskontrakt ligger i att det finns en tillit till att staten kan hålla i grundläggande funktioner för att säkerställa, i det här fallet, den privata äganderätten. Där finns en central uppgift att ha en ordnad fastighetsbildning. Det är också viktigt som möjliggörare och startpunkt för att nya idéer ska kunna förverkligas och landet byggas starkare. Man ska heller inte glömma att även fastighetsreglering gällande skogsfrågor försenas. Skogen är ju en basnäring i och därmed också en viktig fråga. Kritiken mot Lantmäteriets långa handläggningstider är inte ny utan har skett upprepade gånger. Statsrådet säger att det görs framsteg i positiv riktning. Kan statsrådet då svara på om det finns en konkret, trovärdig handlingsplan för att snabba på de här handläggningstiderna? Det finns lagliga möjligheter för regeringen att ge kommuner tillstånd att bli lantmäterimyndighet. Regeringen har redan tidigare givit 39 kommuner ett sådant tillstånd. Många kommuner har ett högt tryck i fastighetsbildningsfrågor och besitter en stor kompetens. vet vi att 60 veckors handläggningstid inte är helt ovanligt hos Lantmäteriet. Det är ju . Det krävs att man vidtar ytterligare åtgärder i det fallet. Vilka ytterligare åtgärder anser statsrådet behöver vidtas? 10 Statsrådet (S): Jag tackar för det intresse han visar. Ledamoten ställer flera frågor, dels i interpellationen, dels nu i debatten. Jag börjar med frågan om jag avser att ställa krav exempelvis i regleringsbrev eller på andra sätt gällande handläggningstiderna hos Lantmäteriet för att dessa ska kortas. Som jag sa i mitt första svar arbetar myndigheten aktivt med att korta sina handläggningstider. Man är också mycket väl medveten om att regeringen ser det här som en prioriterad fråga. Däremot är det naturligtvis så att Lantmäteriet behöver åstadkomma ett effektivt utnyttjande av sin personal och sin kompetens, särskilt eftersom en av de stora orsakerna till de långa handläggningstiderna är brist på kompetens. I det sammanhanget vill jag nämna en del saker som görs på myndigheten. Bland annat fördelar man numera ärenden som kommer in till myndigheten över hela landet för att på det sättet utnyttja produktionskapaciteten på de olika kontoren. Det här har lett till en utjämning av handläggningstiderna över landet. Man har också börjat arbeta med att erfarna handläggare organiserar sig i nätverk för att på ett bättre sätt utnyttja deras kompetens i handläggningen av svåra ärenden för att stötta verksamheten i allmänhet och mindre erfarna handläggare i synnerhet. Arbetssättet har ändrats från en ordning där lantmätaren själv genomfört majoriteten av alla arbetsmoment i ett ärende till en där lantmätarens arbetsinsats koncentreras till de moment som måste utföras av en lantmätare medan annan personal stöttar upp och hanterar övriga uppgifter. Lantmäteriet arbetar också kontinuerligt med bland annat riktade utbildningsinsatser för att åstadkomma en kulturförändring så att alla ärenden aktivt ska drivas mot avslut och handläggningen aldrig ska avstanna under processen. Ett stort utvecklingsarbete pågår just nu för att ta fram ett nytt handledningsstöd som ska ge ett effektivt och modernt stöd till handläggarna, mer information om verksamheten till myndighetsledningen och möjlighet för de sökande att lätt följa sitt ärende i processen. Tack vare skickliga lantmätare, handläggare och tjänstepersoner runt om i landet går utvecklingen nu åt rätt håll, och regeringen ser positivt på utvecklingen. Men som jag också sa i mitt svar måste arbetet fortsätta.