prot · H909107 · 2022-05-04 00:00:00 — Detta är två länder som är allierade med och EU. bör följa upp det handelsavtal mellan och , TCA, som trädde i kraft för att maximera de potentiella effekterna. Det är viktigt att parterna arbetar proaktivt för att motverka nya handelshinder. Samma sak gäller för EU:s handelsavtal med . anser att det är viktigt att vi arbetar aktivt från svensk sida för att minimera de negativa effekterna av att britterna har trätt ur den inre marknaden och effektivt implementera frihandelsavtalet. Målsättningen för relationen mellan länderna måste vara att svenska och brittiska företag i praktiken inte märker någon större skillnad mot . menar därför att det är angeläget för båda länderna att agera handlingskraftigt för att påskynda återhämtningen. Vi vill också att och EU gör gemensam sak med för att vara drivande för regelefterlevnad i WTO. , och behöver tillsammans verka med likasinnade länder. WTO är fortsatt ett viktigt forum för global och regelbaserad handel. har länge sagt att bör verka för en reformering av , som verkligen behöver moderniseras, för upprättelse av den regelbaserade handeln och för att vidareutveckla världshandeln. Vi ser fram emot att det ska bli en ministerkonferens . Även om många allvarliga frågor står på agendan hoppas vi att det blir ett konstruktivt möte som tar frågorna framåt med nuvarande administration för att lösa upp de blockeringar som finns. vill uppmärksamma handelns betydelse för att komma till rätta med klimatet och har i sin motion skrivit om vikten av att mäta den globala klimatnyttan av svensk export. Vi har ju i vår livsmedelsstrategi sagt att vi vill öka vår export av produkter som odlats under svenska goda förhållanden. har tagit fasta på Miljömålsberedningens förslag att ge i uppdrag att mäta den globala klimatnyttan av svensk export och har med det i sin motion. har tagit fram en studie som visar på att svensk export beräknas bidra med klimatnytta utomlands motsvarande koldioxid. Detta ska motsvara hälften av totala utsläpp. Svenska lösningar som är bra för klimatet och miljön bör därför exporteras. Sist men absolut inte minst: Det är viktigt att bygga handelsrelationer och säkerställa att utländska investeringar inte har illvilliga agendor som är orättvisa eller till och med farliga. Det finns mycket att säga om handel, men jag stannar där. Jag står bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall till reservation 11. 91 (SD): Vi debatterar näringsutskottets betänkande NU19 Handelspolitik. har i detta betänkande inte mindre än 21 olika reservationer, och ämnena slår brett. Det handlar om handelsrelationer och avtal med enskilda länder och regioner. Det handlar även om livsmedelsexport och lite mindre frågor som exportförbud för snus och en hel del annat. Jag och vi i står självfallet bakom samtliga våra reservationer, men för tids väljer jag att yrka bifall endast till reservation 67, som heter Granskning av utländska direktinvesteringar. Jag vill passa på att inleda mitt anförande med grundläggande syn på handel med andra länder. Vi har nämligen ofta felaktigt beskyllts för att vara emot frihandel och verka protektionistiskt, detta inte minst då vi varit ett tydligt EU-kritiskt parti. Men det ena utesluter faktiskt inte det andra. är ett konservativt och nationalistiskt parti som värnar suveränitet och självbestämmande. Detta gör att vi reagerar kraftfullt när EU uppvisar federalistiska tendenser, som när man bara nu i dagarna röstade igenom att luckra upp nationsgränserna i fråga om valet till , eller för den delen när man plundrade på miljarder i en så kallad coronafond för att upprätthålla sitt misslyckade valutaprojekt från att krascha. Att vi är kritiska till federalismen inom EU och omfattningen av de politikområden som EU lagt under sig ska inte sammanblandas med vår syn på frihandel eller för den delen samarbete mellan europeiska länder i andra frågor. Hade EU varit en renodlad frihandelsunion hade med stor sannolikhet varit väldigt positivt inställda. Men tyvärr är så inte fallet. EU är så mycket mer. Handel och frihandel gynnar alla parter. Det är ett faktum som gärna framhåller. Med det sagt vill jag också lyfta problematiken med när icke-demokratiska stater gör investeringar i . Vi menar att det är viktigt att vara uppmärksam när krafter som har andra syften än just handel kommer hit och gör investeringar. Vi måste öka kontrollen av de här direktinvesteringarna inom såväl privat som statlig sektor. Vi behöver säkerställa att de inte hotar svenska säkerhetsintressen. Vi behöver någon form av granskningsmekanism för hur dessa investeringar görs i . En av de stater som skapar oro är . Med sina stora ekonomiska muskler har tillskansat sig stort inflytande och stora utpressningsmöjligheter runt om i världen, kanske främst i övriga och men också i och . Genom sina ekonomiska muskler har på en rad sätt satt sig själva i förarsätet genom att man tagit över stora delar av den globala industriella tillverkningen. Saken har inte gjorts enklare av att målmedvetet skapat sig en monopolliknande ställning i handeln med vissa kritiska mineraler och komponenter som behövs till den europeiska industrin. I dessa avseenden kan man inte säga annat än att västvärlden har misslyckats. Våra liberala principer om frihandel har försatt oss i klorna på diktaturer. I ett retroperspektiv torde var och en kunna erkänna att förre president framförde viktiga poänger i sin kritik gällande både beroende av rysk gas och energi och västvärldens handelsunderskott med . har använt mycket av sina intäkter till att investera utomlands. Det har gällt elproduktion, transportinfrastruktur, informationsinfrastruktur och naturligtvis högteknologisk industri. har identifierat 65 bolag i med kinesiska ägare, och kinesiska ägare betyder som bekant kinesiska staten. Vi vet att bedriver cyberspionage för att främja sina ekonomiska och militära intressen, något som menar har ökat i . Som ett led i att kunna stävja en farlig utveckling och värna svenska intressen anser vi att effekten av kinesiska direktinvesteringar i måste utredas noggrant. Jag vill, fru talman, visa tacksamhet för att jag än så länge kan kalla för diktatur från denna talarstol. 92 PER SCHÖLDBERG (C): Handelspolitiken är uppe för debatt. Att debattera handelspolitik i när handel i med fredliga produkter används som ett strategiskt vapen är en situation som bara för sedan kändes avlägsen, i alla fall i den här delen av världen. Det innebär att handelsfrågorna, så viktiga de är, är belamrade med stora osäkerheter. Denna kammarbehandling är mer viktig och aktuell än någonsin, när vi ser på allt det som pågår i det vi håller så kärt. Internationellt samarbete är en ödesfråga i att möta den gröna omställningen och värna demokratin och öppenheten. Från den del av världen som jag kommer från, det vi kallar , finns en långt gången insikt om handelns och företagens betydelse för utvecklingen. Det handlar om dumprar som innehåller den modernaste tekniken och är världsledande, möbelföretag som växt från postorderföretag till globala jättar som förändrar hela sättet att utrusta ett hem och truckfabriken i som har ett toppmodernt innovationscenter för att behålla sin internationella konkurrenskraft. Men jag ser även små och innovativa företag som vågar ta steget ut och möta världen. De företagen skapar tillsammans välstånd och hållbarhet i min del av världen, det jag kallar . menar att frihandeln är av avgörande betydelse för ekonomi och konkurrenskraft, som den ger en möjlighet att förbättra miljö- och arbetsvillkor i andra länder. Vi vill därför att EU ska ställa strikta krav på miljöhänsyn och mänskliga rättigheter i sina frihandelsavtal. Detta kan göra stor skillnad hos EU:s handelspartner och sätta goda globala standarder som andra anammar för att kunna sälja sina produkter i EU. Förutom handelsavtal har EU en rad ekonomiska partnerskap med utvecklingsländer. De minst utvecklade länderna har dessutom tullfri tillgång till EU:s marknad för alla varor utom vapen. Till exempel arbetas det för att stärka EU:s relationer med och att göra det till ett större frihandelsområde. Det bejakar vi som centerpartister. Globaliseringen och den internationella handeln bidrar till utveckling och ökat välstånd. Det är inte genom mindre handel och utebliven ekonomisk tillväxt som människors levnadsstandard förbättras. I stället vill vi se att näringsliv och offentlig sektor inom EU tar ett större ansvar för att säkerställa socialt hållbara produktionskedjor och materialflöden. Svenska och europeiska företag bör göra mer för att säkerställa att de och deras underleverantörer erbjuder goda arbetsvillkor och respekterar mänskliga rättigheter, även i de delar av verksamheten som finns utanför EU. Detsamma gäller deras miljö- och klimatpåverkan. Det är viktigt att det finns internationellt erkända definitioner och standarder av social hållbarhet och att certifieringar harmonieras på EU-nivå. Klimatet räddas inte genom att man blickar bakåt. Det är inte genom att förkasta allt det goda som människans uppfinningsrikedom och tillväxten har gett oss som utsläppen minskar. Tvärtom är det just genom den mänskliga kreativiteten och en grön tillväxt som vi klarar klimatomställningen. Genom hållbar tillväxt skapas också de resurser som behövs för att bekosta omställningen. har fantastiska förutsättningar att leverera gröna innovationer som världen efterfrågar i den stora omställning vi är mitt uppe i. har en tradition av innovativa människor och företag, en välutbildad befolkning och en stor trovärdighet när det gäller grön teknik. När framtidens tekniker utvecklas och produceras i för att därefter exporteras ger det inte bara fler jobb, företag och ökad tillväxt utan även klimatnytta i form av minskade utsläpp långt bortom gränser. Gröna innovationer kan alltså göra stor skillnad för klimatet som de skapar exportintäkter för . Vi har många små och medelstora företag som ligger i framkant när det gäller att utveckla ny miljöteknik och hitta nya affärsmodeller i den gröna omställningen. För att ska ta till vara den potential som finns krävs en politik som främjar innovation och företagande. anser därför att investeringar i grön teknik bör underlättas och att bör sträva efter att vara en internationell föregångare inom utveckling av den klimatsmarta tekniken. Vi ser det som en självklarhet att de exportfrämjande åtgärder som finns, till exempel exportkrediter, ska gå i linje med . är en exportnation, men är det stora företag som står för den största andelen av exporten. Av små och medelstora företag är det bara runt 10–som bedriver export. Många av företagen i denna kategori är underleverantörer. Enligt en undersökning från ser av industriföretagen som sin huvudsakliga marknad, medan anser att EU är hemmamarknaden. Med ungefär 10 miljoner potentiella konsumenter är en ganska begränsad testmarknad för små och medelstora företag för att utveckla egna innovativa produkter. Vi anser att ett logiskt politiskt steg för fler innovationer vore att underlätta steget till export för små och medelstora företag och därigenom skapa en större hemmamarknad för fler företag. Vi i står givetvis bakom samtliga av våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 66, Exportfrämjande för små och medelstora företag. 93 (V): Detta är min första mandatperiod, och jag har pratat om handelspolitik . Sanningen är att utanför den här byggnaden är rätt , men innanför dessa väggar är tiden ytterst relativ. Det beror på hur mycket medial uppmärksamhet en fråga får, hur många partier som faktiskt är villiga att förändra något och för vissa partier också vem frågan drabbar om det är negativt. kan jag känna arbetet med att modernisera handelsavtal tar . Det intressanta är att oftast är det så att det som drabbar områden och personer som få i de här rummen kan relatera till i slutändan ändå kommer att drabba oss alla. När vi pratar handelspolitik pratar vi oftast om att är ett land beroende av utrikeshandel. Sanningen är att mycket av det vi använder inte skulle finnas här eller kunna produceras här om det inte vore för utrikeshandeln. Så har det också varit historiskt. Handel med omvärlden är därför helt avgörande för välstånd och utveckling. Många av våra företag är beroende av både import och export. De ingår i globala värdekedjor, och de globala värdekedjorna har stor inverkan på såväl tillväxt som sysselsättning här i och i andra delar av världen. Vi har ett ganska stort ansvar att förändra hur dessa värdekedjor och internationella avtal ser ut och att definiera vilken typ av tillväxt vi behöver. Tydligt är i alla fall att vi inte kan fortsätta som vi gör. vill ha en rättvis handelspolitik som sätter människor, social rättvisa, djur, klimat och miljö främst och som fokuserar på samhällsvinster för alla och inte bara vinster för storföretag. Vi vill ha en rättvis handelspolitik som inte innebär försämringar för medborgarna i de länder som omfattas. Handelspolitiken ska stå för en positiv utveckling. Vi behöver ett omtänk i handelspolitiken. Problemet är att oftast att när vi utvecklar handelspolitiken vidare utestängs de grupper som både påverkas mest och som har lösningen till förändringar. Vi måste vara villiga att erkänna att vår handelspolitik bygger på att gynna storföretag och att sätta och i främsta rummet, ibland utan att ta in konsekvenserna av detta. En fråga som vi lyfter i bland annat vår motion om handelspolitik är ett avtal som omfattar allt det jag beskrivit tidigare. Det handlar om , och jag ska ta upp något om avtalets inkonsekvenser och konsekvenser. Sammanfattningsvist kan man säga att implementering kommer att påskynda miljöförstöringen och klimatkrisen, öka kränkningarna av mänskliga rättigheter och öka straffriheten för företag. Småskaliga bönder, urfolk och andra människor som bor på landsbygden i både Mercosurländerna och kommer att drabbas särskilt hårt av den exportorienterade och kemikalieintensiva jordbruksmodellen som gynnas av avtalet. De stora jordbruksmodellerna, monokulturerna förstör biodiversiteten och ekosystemen. Importen av kött, kyckling och soja till EU väntas öka. En ökad import innebär så klart att produktionen kommer att öka i Mercosurländerna, vilket innebär att växthusgaser ökar och att större areal används till djur, till monokultur. Den ökade arealen måste ju tas någonstans ifrån. Här får urfolk, småbrukare och regnskog betala priset. För att öppna upp skogarna kommer det att skövlas och brännas, vilket vi redan ser i statistiken. presenterade bland annat rapporter om det. Det billiga köttet som importeras kommer också att slå hårt mot småbrukarna här i , och transportutsläppen kommer såklart att öka. I stället borde vi uppmuntra till närodlat. Nej, detta duger inte. Vi behöver handelsavtal som stärker småbrukarna och gynnar den biologiska mångfalden genom tydliga kontrollsystem för miljön och lagkrav på miljöhänsyn och demokrati. Vi behöver handelsavtal som stärker arbetares rättigheter och inte exploatering. Det är inte där vinsten ska läggas. Vi behöver handelsavtal som stärker länders förvaltning av naturresurser och där man delar med sig av teknologi. Vi behöver handelsavtal som tar hänsyn till hur kvinnor påverkas, både ekonomiskt och socialt. Vi kan inte å ena sida säga att vi står upp för landsbygd, småbrukare och närodlat här och skapa handelsavtal som utarmar möjligheterna att uppnå detta. Vi kan inte å ena sidan säga att vi står upp för klimat och miljö och ingå handelsavtal som leder till så mycket avskogning, miljöförstörelse och brand att massiva områden i oåterkalleligt förvandlas till en savann med enorm förlust av biologisk mångfald, ökning av koldioxidutsläpp och störningar av nederbördsmönster, vilket påverkar jordbruket, som följd. Vi kan inte förbjuda bekämpningsmedel i för att de är så pass farliga att de tar död på allt levande och sedan inte använda handelsavtalen till att förbjuda exporten av dessa. dog 1 800 personer i efter att de exponerats för dessa bekämpningsmedel, och förgiftades inte mindre än 3 750 barn i åldern 0–, alltså mer än 350 barn . Bland dessa var fler än 500 spädbarn. Återigen är det urfolken som proportionellt drabbats mest. På grund av alla konsekvenser väljer jag att yrka bifall till reservation 13. Jag vill passa på att lyfta upp andra verktyg som är viktiga för en bra progressiv handelspolitik. FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter bygger på statens skyldighet att skydda de mänskliga rättigheterna, företagens ansvar att respektera dem och individens möjlighet att få sin sak prövad vid kränkningar. Vi har länge förespråkat att våra företag ska följa FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och att man använder sig av human rights och environmental due diligence. Det är verktyg som företag kan använda för att analysera riskerna och förhindra att deras verksamhet har en negativ påverkan på mänskliga rättigheter, miljö och klimat, och vi blev glada när EU propagerade för att de skulle skapa en due diligence-lag. Vi hoppades men var ändå lite skeptiska kring att den här lagen skulle hålla måttet. Tyvärr hade vi rätt i att vara lite skeptiska. Direktivet som kom är ett urholkat förslag och kommer inte att ha den effekt som många av oss förväntar oss. Kritiken från civilsamhället är omfattande. Lagen omfattar bara vissa företag, trots att man vet att även mindre företag kan bryta mot mänskliga rättigheter och skapa stor miljöförstörelse. Sanningen är att det här endast omfattar av företagen i . Förslaget är att due diligence-processerna endast ska omfatta etablerade affärsrelationer – det är en annan punkt i direktivet – som är eller förväntas bli varaktiga. Detta är ytterligare en urholkning som kommer att innebära att det inte kommer att följa i alla stegen. Vi önskar verkligen att ska ta ledartröjan i detta. Vi vill att lagkraven ska gälla alla, och vi vill verkligen att handeln ska kunna användas som ett verktyg för att driva fram samhällena till en bättre utveckling. Det sista verktyget som jag väljer att lyfta fram är binding treaty. Om due diligence är ett verktyg för att företagen ska kunna förhindra att deras verksamhet får en negativ påverkan på mänskliga rättigheter och miljö är binding treaty ett bindande regelverk för att hålla transnationella företag ansvariga för vad deras företag gör, även när de verkar i andra länder. Det här har varit ett stort problem, eftersom många av de transnationella företagen delar upp sina verksamheter och företag för att kunna undvika att ta ansvar i dessa frågor. Här skulle vi verkligen vilja se att tar ett större ansvar och är med på mötena i FN. Det har man tyvärr inte varit i den omfattning man skulle vilja se. Även små samhällen eller personer ska kunna få rättvisa när stora transnationella företag brister när det gäller avtal och lagar. Moderna handelsavtal bygger på andra premisser än dem vi har . Moderna handelsavtal skulle kunna vara reella verktyg för att främja demokrati, grön teknik, miljö och klimat. Att vi behöver moderna handelsavtal har vi verkligen sett . 94 (KD): Jag står givetvis bakom samtliga våra 18 reservationer i betänkandet gällande handelspolitiken, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 67. Handel är i grunden ett väldigt bra verktyg, och vi måste verkligen slå vakt om dess betydelse för vårt välstånd. Men först hade vi en pandemi där handeln inte har kunnat ske på de villkor som vi är vana vid, och triggar invasion av protektionistiska förslag världen över. Det är lätt att förstå, men vi måste stå fast vid frihandelns grundtankar. Vi måste ha både hjärta och hjärna med oss, kunna hålla två tankar i huvudet och använda oss av frihandeln så långt det är möjligt. Men beredskap och trygghet är också viktigt, och även det måste vi väga in i våra ställningstaganden. Jag har ett konkret exempel. Vi har numera endast en jästfabrik i . Den finns i . Några vill lägga ned den för att bygga bostäder där, exempelvis. Men det är ett ganska dåligt beslut. Jo, för utan jäst kan vi inte baka. Det är en ganska nödvändig produkt för våra bagerier. Vi kan använda oss av det där i stället för att importera och handla med den typen av varor. Vissa delar behöver vi också ha en beredskap för. Vi behöver trygga detta. Med detta menar jag inte att vi är emot livsmedelshandel över gränserna, men det är viktigt att ta de här frågorna på allvar och se vad det är vi behöver trygga själv och vad vi kan göra tillsammans med andra länder. WTO är en av våra viktigaste delar för global och regelbaserad handel, och som flera andra också har poängterat behöver det reformeras och moderniseras. Här vill jag särskilt lyfta fram digitaliseringen och tjänstehandeln. Vi vill se WTO som ett verktyg för att påverka förhållanden i andra länder, och jag tänker särskilt på . Handelsavtal har ändå tjänat oss väl, och handel skapar välstånd. Här tycker vi att man ska slutföra de förhandlingar som vi ser med och . Vi ser att är ett viktigt land, och vi ska knyta närmare kontakter med . När det gäller relationen med var det olyckligt med brexit. måste vi vårda våra relationer och minimera effekterna utan att bestraffa. Det är viktigt att säkerställa svenskarnas möjligheter att bo och arbeta i . Detta är förstås ömsesidigt länderna emellan. Vi ser också handeln som en katalysator för den gröna omställningen. Handeln är ett verktyg i klimatarbetet. Protektionism är en återvändsgränd. beräknar att svensk import bidrar till klimatnytta utomlands motsvarande koldioxid. Detta är cirka hälften av territoriella utsläpp, men man har glömt ett bolag som jag har tittat lite närmare på och haft förmånen att få besöka för inte så länge sedan, nämligen . av deras kärnbränsle går på export – uranoxid . Det genererar mer el än vad producerar , . Att ta bort kol innebär att fabriken bidrar till att minska koldioxidutsläppen i världen med . Jämför detta med som släpper ut koldioxid . Det som de producerar och levererar till övriga världen är alltså sammantaget av våra totala svenska utsläpp. Detta gör klimatnytta på riktigt. När det gäller utländska direktinvesteringar måste arbeta för att säkerställa ett fungerande informationsutbyte inom den granskningsfunktion för utländska direktinvesteringar som har upprättats inom EU. Det är viktigt att vi analyserar de säkerhetspolitiska konsekvenserna när affärer görs. Vår grundläggande uppfattning är att världen vinner på det globala utbudet av varor och tjänster, men det är nödvändigt att vara uppmärksam på krafter som har andra syften än bara handel. Här är granskning avgörande för att säkerställa rättvis konkurrens, värna äganderätten och motverka korruption. Det är viktigt att bygga handelsrelationer och säkerställa att de utländska direktinvesterarna inte har illvilliga, orättvisa eller till och med farliga agendor. Det är angeläget att öka kontrollerna av just de utländska direktinvesteringarna. Det gäller inom såväl privat som statlig sektor. Det får heller inte hota de svenska säkerhetsintressena. Vi noterar att utredaren presenterade sin utredning och uppmanar regeringen att nu fortsätta att arbeta med denna komplexa fråga. Jag vill ändå understryka behovet av att en granskningsmekanism för utländska direktinvesteringar införs i . Detta är någonting som EU har uttalat sitt stöd för men som regeringen inte har lyckats få på plats. Det är viktigt, och det är viktigt just i spåren av pandemin. 95 (MP): Handelspolitiken har kommit i mycket starkt fokus i och med aggressiva krigföring mot . För varje liter olja och diesel, för varje kilo naturgas och för varje säck handelsgödsel som vi i Västvärlden köper från göder vi Putins krigskassa. Vi i , vi i EU och vi i västvärlden möter Putins krig med ett starkare stöd till och med sanktioner mot , och vi i gör det genom att stärka vårt land. I behöver vi säga nej till rysk energi.