prot · H909120 · 2022-05-30 00:00:00 — terrorismlagstiftning har på genomgått en stor förändring. Det började efter de fruktansvärda terrorattacker i som utfördes av den gruppering av våldsbejakande extremister som vi sedan kom att lära känna som IS eller Daish. Det känns som väldigt länge sedan. Kunskapen om våldsbejakande extremism har växt kraftigt i , för hotet har förändrats. Det är bra att den har växt, för det är bara med kunskap vi kan bekämpa terrorism och extremism. var den svenska terrorismlagstiftningen något som inte uppdaterades särskilt ofta. kom lagar om förbud mot finansiering av terrorism, terrorresor och utbildning i terrorismsyfte. Det var lagar som i ett lagstiftningsperspektiv inte kom att fungera särskilt väl. Det var svårt för domstolarna att använda lagstiftningen eftersom definitionerna av brott var för otydliga. Den kritiken lyfte jag fram i talarstol då, och jag är lika kritisk . Det är svårt att lagstifta mot terrorism, för själva definitionen är svår ur ett juridiskt perspektiv. Men det behövs definitivt lagstiftning för att kunna lagföra dem som är ett stort hot mot vår fria demokrati. skedde den första självmordsbombningen på i . drabbades och av ett fruktansvärt brott när en lastbil körde in i . Tack vare effektivt polisarbete lyckades man snabbt hitta personen, och han blev dömd. Terrorismen är allvarligt systemhotande till sin natur och ett av de största hoten mot demokratin, det fria utövandet av mänskliga rättigheter och den ekonomiska och sociala utvecklingen. Det är därför det ska vara straffbart att planera och utföra terrordåd. Vi i är positiva till att regeringen föreslår att regleringen av terroristbrott ska sammanfogas i en enda lag. Lagstiftningen om terrorism är mycket komplicerad och svår att överblicka, delvis på grund av att flera bestämmelser grundar sig i EU-direktiv och . Alla förslag i propositionen som förenklar lagstiftningen och gör den mer effektiv, överskådlig och ändamålsenlig är därför välkomna. Det är mycket positivt att ett av terrorismsyftena föreslås ändras så att brott mot grupper som asylsökande, hbtqi-personer eller personer av ett visst kön tydligt kommer att omfattas av den nya lagen. Det är en del av förslaget som kan tänka sig att ställa sig bakom. Dessvärre har regeringen, trots viss omarbetning av vissa bestämmelser i den nya lagen, inte beaktat och olika remissinstansers grundläggande kritik mot terroristbrottslagstiftningen. Regeringen gör i det nu liggande förslaget ingen omprövning av tidigare ställningstaganden som gjorts i samband med tidigare lagregleringar. Därmed bygger man in de befintliga osäkerheterna i terroristbrottslagstiftningen i den nya lagen. kritik består främst av tre delar. En del handlar om definitionen av en terrororganisation. Den ska avse en sammanslutning av personer som begår terroristbrott eller gör sig skyldiga till försök, förberedelse, stämpling eller medverkan till terroristbrott. Här vill jag hänvisa till den debatt vi precis hade här i kammaren angående lagen om särskild utlänningskontroll. Vi ser att länder som står väldigt långt från i många frågor, bland annat den om mänskliga rättigheter, gärna vill definiera vissa grupper som terrorister. Det gäller till exempel kurder som uttrycker sina åsikter om att kunna leva ett liv i frihet. Despoten Erdoğan definierar kurder som terrorister som borde utlämna till , där de uppenbarligen inte kommer att mötas av en rättvis process av något slag. För Erdoğan är kurder terrorister. kan inte ha en terrorismlagstiftning som är så luddig att personer som Erdoğan kan utnyttja detta. är också kritiskt till de generellt höjda straffen. Varför ska straffen höjas innan lagändringen ens har verkställts, och varför ska det ske på generella straffskärpningsgrunder? anser att förslaget innebär en klar överkriminalisering, i synnerhet sammantaget med regeringens förslag om att utvidga det straffbara området. Jag var förhoppningsfull inför den här propositionen. Man kan se vilka propositioner som ska lämnas till från regeringen. Jag hoppades att vi äntligen skulle få se en sammanhållen lagstiftning som skulle fungera i praktiken för våra domstolar så att fler terrorister skulle kunna dömas för de brott de begått. är jag rädd att det inte kommer att kunna ske och att domstolarna återigen kommer att stå med en lagstiftning som är svår att genomföra i praktiken. Sammantaget innehåller regeringens förslag, trots vissa positiva delar, så pass omfattande brister att inte kan ställa sig bakom det. Vi yrkar därför avslag på förslaget och bifall till reservation 1 men även till reservationerna 3, 5 och 7 där det är en falsk majoritet. 58 (KD) replik: Vi har redan i tidigare debatter tagit upp terrorismens hot mot och påverkan på vårt samhälle. Men jag vill återigen understryka vikten av att samhället står upp för skyddet av alla människors rättigheter och frihet och att terrorism inte ska få möjlighet att hota dessa grundvalar. Samhället måste kraftfullt möta detta hot genom lagstiftning och ett intensivt arbete i rättssystemets alla delar. Den nya lag som föreslås för att skapa en samordnad lag för terroristbrott är ett bra steg på vägen, men anser att den inte når riktigt ända fram. Den föreslagna lagen föreskriver att brottet samröre ska omfatta den som, utan att delta i verksamheten enligt bestämmelsen om deltagande, för en terroristorganisation tar befattning med vapen, ammunition, brandfarliga eller explosiva varor, transportmedel eller annan liknande utrustning eller upplåter lokal eller mark för dess verksamhet eller annan liknande verksamhet. anser att det är en alldeles för snäv definition. Den åsikten delas av Säkerhetspolisen, som i ett tidigare remissvar framhåller att det är viktigt att samröret får en vidare definition. När någon har varit i en konfliktzon, exempelvis i och , blir brott med dagens definition orimligt svårt att bevisa. Dessutom anser vi att det tydligt ska framgå att inget som helst samröre med eller hjälp till terroristorganisationer ska tolereras i . Vi har länge haft en alldeles för tillåtande inställning till dem som fundamentalt hotar vårt samhälle. Allt samröre med terrororganisationer behöver kriminaliseras. anser likt en majoritet i utskottet att bestämmelsen om samröre med terroristorganisationer bör får ett vidare tillämpningsområde än , så att fler former av samröre kriminaliseras. Till exempel bör underhåll med mat eller materiel och att förse organisationen med information som är ägnad att främja och stärka eller understödja verksamheten blir straffbart. Sådana handlingar möjliggör också terroristorganisationens fortlevnad och bör anses klandervärda nog för att omfattas av straffansvar. De terrordåd som har drabbat i närtid utfördes båda av ensamagerande gärningsmän. Det var också fallet när drabbades av terrordåd, liksom i flera andra fall i i närtid. Terroristerna kan svära trohet till en ideologi utan att tillhöra en organisation eller svära trohet till en organisation utan att vara medlem i en sådan. De är alltså åtminstone synbart oorganiserade. Den nu föreslagna lagstiftningen om samröre syftar endast på organisation och inte på dem som har samröre med ensamagerande gärningsmän. Även lyfter detta i sitt remissvar. Enligt Brås uppfattning kan bestämmelsen knappast tillämpas på stöd till ensamagerande eller personer som tidigare haft en koppling till en organisation men valt att uppträda som ensamagerande. I litteraturen beskrivs till och med att det kan vara en medveten strategi att i ett operativt skede frigöra sig från organisationen. På det sättet kan organisationen frias även om den i sak gynnas. Det är tänkbart att sådan brottslighet träffas av brottet medhjälp, men det är inte säkert, och vi kristdemokrater anser att samröreslagstiftningen behöver förtydligas på denna punkt. Vi anser att samröre med ensamagerande terrorister ska kriminaliseras, och jag yrkar därför bifall till reservation 4. Att regeringen utvidgar vilka grupper som kommer att skyddas av terrorismlagstiftningen är välkommet, inte minst mot bakgrund av ett antal bombdåd med nazistiska motiv som skedde för mot asylsökande och asylboende utan att någon åtalades eller dömdes för terroristbrott. Emellertid finns det fortfarande grupper vars skydd fortsatt är oklart. Exempel på sådana grupper är lantbrukare och jägare som utsätts för djurrättsaktivisters våldsdåd. fanns en specialgrupp inom polisen som särskilt arbetade med ideologiskt djurrättsmotiverad brottslighet. Där genom kunde man få en bättre inblick i de grupper som stod för brottsligheten. ökar dock hoten igen. extremism har också klassat djurrättsaktivism som en egen form av extremism som är frikopplad från andra former. Detta behöver leda till att brotten tas på betydligt större allvar, särskilt om de begås av mycket ideologiskt motiverade personer i syfte att åstadkomma radikala samhällsförändringar. Det är också detta som tas upp i reservation 2, som har lyfts av andra ledamöter här. Vi kristdemokrater anser, som vi sagt, att deltagande i terrororganisationer behöver kriminaliseras, och vi anser också att det krävs skärpta straff för terroristbrott. antog regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen som vilande. Den föreslagna ändringen kommer att göra det möjligt att kriminalisera deltagande i en terroristorganisation. Vi anser att det är viktigt att grundlagsändringen genomförs efter valet och att regeringen nu fortsätter beredningen av kriminalisering och möjligt återkommer med ett lagförslag. Vi anser att de straffskärpningar som föreslås i propositionen inte är tillräckliga. Mot bakgrund av de mycket stora faror som terroristbrott utgör både för enskilda och för samhället i stort anser vi att straffen ska skärpas ytterligare. Det är viktigt att rättssystem kan agera med kraft mot de personer som utgör ett hot mot vårt lands säkerhet. Regeringens proposition tar ett steg i rätt riktning, men ytterligare åtgärder behöver genomföras, . Därför står jag bakom de yrkanden och reservationer som vi har i detta betänkande, men jag yrkar som sagt endast bifall till reservation 4. Jag stöder naturligtvis också de tillkännagivanden som föreslås i betänkandet. 59 (L): Efter att tidigare ha debatterat andra aspekter på arbetet mot terrorism kommer vi nu att behandla ett betänkande om de straffrättsliga bestämmelserna. På detta område har bestämmelserna byggts ut i omgångar och lagts i olika lagar, vilket skapat ett ganska spretigt regelverk, Det är positivt att nu kan godkänna en sammanhållen lagstiftning som blir mycket mer överskådlig. Det är också positivt att maximistraffen höjs för flera av brotten. Däremot är vi i Liberalerna kritiska till att minimistraffet för själva terroristbrottet inte höjs. är minimistraffet fängelse för brott av normalgraden och fängelse för ett terroristbrott som är mindre grovt. Säkerhetspolisen konstaterar i sitt remissyrkande till utredningen om en ny terroristbrottslag: ”Vid en jämförelse med övriga europeiska länder har , även med hänsyn tagen till föreliggande lag, relativt låga straffsatser för terrorismbrottslighet, vilket medför en påtaglig risk att kan komma att ses som en för våldsbejakande extremister.” Liberalerna delar denna uppfattning. Med tanke på de mycket stora faror som terroristbrott utgör för enskilda människor liksom för samhället i stort anser Liberalerna att minimistraffet bör ligga högre. Därför välkomnar jag att utskottets majoritet nu ställer sig bakom ett tillkännagivande om skärpta straff för terroristbrott. Jag beklagar att det finns risk för att en majoritet i kammaren kommer att tycka annorlunda. Vid sidan av dessa lagändringar behövs även ny lagstiftning för att göra det möjligt att tidigare gå in och förhindra en terrorresa. Om en person exempelvis aktivt insamlar information, hyllar terrororganisationer på sociala medier och planerar en resa i riktning mot ett konfliktområde med utrustning som är avsedd för en stridssituation eller för att se till att terroristerna har mat på bordet måste rättsväsendet kunna ingripa. Alla dessa handlingar möjliggör terroristorganisationers fortlevnad och bör anses klandervärda nog att omfattas av straffansvar. är förberedelse till en resa i terrorismsyfte fortfarande inte kriminaliserat. Det är en lucka i lagstiftningen som bör täppas till. Även om bevisföringen är mer komplicerad när det gäller förberedelse till brott är det angeläget att kriminaliseringen fyller sitt avsedda syfte att förhindra resor i terrorismsyfte. I och för sig är det sant att den tidiga fullbordanspunkten för själva brottet gör att en kriminalisering i förfältet skulle träffa förhållandevis få situationer, men i de situationer den träffar skulle den vara av stor betydelse. Särskilt gäller detta möjligheten att tillfälligt dra in passet för en person som misstänks för ett brott. Om även förberedelse till terrorresor kriminaliseras kan pass eller motsvarande resehandling tillfälligt återkallas för den brottsmisstänkte och en resa därmed hindras i ett tidigare stadium. antog regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen som vilande. Den föreslagna ändringen kommer att göra det möjligt att exempelvis kriminalisera deltagande i en terroristorganisation. Liberalerna anser att det är viktigt att grundlagsändringen genomförs efter valet och att regeringen nu bereder frågan om kriminalisering och återkommer till med ett lagförslag. Liberalerna välkomnar att finansieringsbrottet, finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, får en breddad konstruktion och att fler brott ska räknas som grovt brott. Detta är angeläget eftersom finansiering med större belopp kan ge förutsättningar för omfattande brottslighet. Den tidigare konstruktionen har till exempel inte haft tillräckligt högt straffmaximum när det gäller storskalig finansiering av resor för terrorism. Vi anser dock att det är viktigt att rättspraxis för finansieringsbrottet följs upp noggrant. Om de nya straffskalorna inte får tillräckligt genomslag i rättstillämpningen måste straffbestämmelserna skärpas. Jag står bakom alla Liberalernas reservationer men yrkar bifall endast till reservation 6. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 11 Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång betänkande 2021/22:JuU40 Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång (prop. 2021/22:194) 60 (S): Jag har en bakgrund som jurist på , och där lärde jag mig verkligen vad ett hem betyder. När man möter människor som lever i en situation där hemmet hotas anar man den enorma stress detta innebär. Ett hem är så mycket mer än tak över huvudet. Ett hem ska vara den tryggaste platsen på jorden för oss, men så är det tyvärr inte för alla. När en hyresvärd, granne eller expartner inte respekterar den privata sfären stressar det oss enormt. När vi blir trakasserade i vår egen hemmiljö är det inte bara något som händer just i stunden, utan känslan för det egna hemmet blir skadad även för framtiden. Otryggheten lever kvar även efter själva händelsen. Många vill också flytta så snart den känslan en gång visat sig, för känslan är obehaglig, stark och ligger ofta och gnager. I lagboken finns hemfridsbrottet, som just handlar om att skydda tryggheten i hemmet. Men vi kan kränkas av att någon tar sig in på andra platser än i våra hem. Det är där straffbestämmelsen om olaga intrång kan bli aktuell. Allmänt sett har synen på integritetsintrång skärpts . Detta har avspeglats i en rad lagar. Det är därför både naturligt och efterlängtat att vi nu skärper lagstiftningen om hemfridsbrott och olaga intrång. Dessa brott har haft samma utformning , så det finns med andra ord ett behov av de skärpningar som regeringen nu föreslår. Det är en modernisering av lagboken. Jag tänkte nämna något kort om några delar av regeringens lagförslag. Vi lägger till ”gårdsplan” i uppräkningen av vilka platser där brottet olaga intrång blir aktuellt. Det är viktigt för att det inte ska råda någon oklarhet om detta. Det har även varit efterfrågat av många lantbrukare, vilket givetvis måste väga tungt i detta ärende eftersom det är en utsatt grupp när det kommer till denna typ av brott. Regeringen föreslår även att maxstraffet för hemfridsbrott och olaga intrång höjs från böter till fängelse i högst . För de grova brotten föreslås straffskalan ändras från fängelse i högst till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om ett hemfridsbrott eller ett olaga intrång ska ses som grovt ska enligt förslaget särskilt beaktas om gärningen har skett genom inbrott, har innefattat våld, hot om brottslig gärning, ofredande eller skada på egendom eller annars har varit av särskilt hänsynslös och farlig art. Vad som även är värt att poängtera är att med regeringens förslag blir försök, förberedelse och stämpling till grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång kriminaliserat. Det är bara vid allvarligare brott där förberedelsebrotten är kriminaliserade, och kommer alltså grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång att tillhöra den gruppen av brott. Det är en tydlig skärpning. Vi vidgar nu lagen så att ”hem eller annat liknande boende” skyddas genom lagens bestämmelser om hemfridsbrott. Det gör att integritetskränkande intrång i hemmiljö skyddas så att lagen inte måste skrivas om för framtida sätt att leva på. Det finns motioner som vill att särskilda brottskoder ska införas för att statistiken gällande djurrättsaktivisters brott ska bli mer klargörande. Jag menar att klåfingriga politiker bör hålla sig borta. Vi ska inte öppna ask fylld av detaljstyrning av myndigheter från motionerande riksdagsledamöter. Detta är och bör vara något som ligger på berörda myndigheter att hantera och bedöma. Myndigheterna själva har inte ansett att det finns skäl att införa särskilda brottskoder för brott begångna av djurrättsaktivister. Det finns även motioner om att stärka det straffrättsliga skyddet för eftersöksjägare och jägare som bedriver skyddsjakt. Låt mig påminna om att det finns stöd i för att skärpa straffet om brottet riktat sig mot någon på grund av att denne utfört ett samhällsviktigt uppdrag. Mot denna bakgrund anser vi att det inte finns skäl att införa en särskild regel för de fall när ett brott begåtts mot en person på grund av att han eller hon är jägare som bedriver eftersök och skyddsjakt. Med detta yrkar jag bifall till reservation 4. 61 (M): Regeringen har i propositionen Ett modernare straffrättsligt skydd mot hemfridsbrott och olaga intrång lämnat förslag på moderniseringar och förstärkningar när det gäller hemfridsbrott och olaga intrång. Det är förvisso välkommet att det numera går att dömas till fängelse för hemfridsbrott och olaga intrång av normalgraden, men de straffskärpningar som regeringen föreslår är inte, menar vi, tillräckligt långtgående för att stå i proportion till den kränkning av äganderätten som de nämnda brotten utgör. Särskilt utsatta är de lantbrukare som tvingas möta hot och trakasserier från djurrättsaktivister på grund av att de bedriver köttproduktion. Dessa hot och trakasserier kan även riktas mot lantbrukarnas familjer. Det handlar om aktivister som tar sig in i djurstallar, filmar och släpper ut djur och som riskerar att sprida smitta till djuren. Det handlar om aktioner på gårdsplaner, skadegörelse på anläggningar och blockering av vägar och liknande. Det kan se ut på många olika sätt. Detta fenomen måste vi motarbeta. Det som skiljer lantbrukare från andra näringsidkare är att näringsfastigheten också är deras hem, och ens hem och ens egendom är för de allra flesta något som man dels känner sig trygg i, dels vårdar och håller kärt. När obehöriga personer gör intrång i ens hem eller på annan egendom påverkar detta tryggheten. Många som har blivit utsatta för den typen av brottslighet vittnar om känslan av att inte längre känna sig trygg i sitt eget hem. Den svåra integritetskränkning som detta innebär måste därför avspegla sig i straffskalorna. Regeringens förslag lämnar här mer att önska enligt vår uppfattning. Regeringen föreslår att maxstraffet för hemfridsbrott och olaga intrång ska höjas från böter till fängelse och att de grova brottens straffskala ska gå från fängelse i högst till fängelse i lägst och högst . anser att straffskalorna för hemfridsbrott och olaga intrång av normalgraden bör vara maxstraff fängelse. Därtill bör grovt hemfridsbrott och grovt olaga intrång ha en straffskala på ett till fyra års fängelse. Det ska understrykas att hemfridsbrottet är ett allvarligare brott än olaga intrång. Detta måste också avspeglas i utdömda straff. Slutligen är det glädjande att utskottet återigen riktar tillkännagivanden till regeringen. föreslår utskottet två tillkännagivanden. Det gäller dels att en särskild brottskod bör införas och att det görs en ökad kartläggning av djurrättsrelaterad brottslighet, dels att skyddet för eftersöksjägare ska stärkas. Vi moderater har för vår del utöver det tre reservationer. Vi står självfallet bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation 1. 62 (SD): Djurrättsaktivismen utgör en relativt dold del av den organiserade brottsligheten. För de lantbrukare och jägare som får sina hem och familjer utsatta är det däremot onekligen en ständigt återkommande verklighet. Jag har själv pratat med drabbade som beskriver den alltid närvarande oron och rädslan det kan innebära att utgöra en måltavla för djurrättsaktivister. Att endast beskriva de kriminella som gör livet surt för laglydiga lantbrukare, jägare och andra som aktivister är enligt mig inte tillräckligt. Vi pratar inte sällan om en organiserad, systematisk terrorisering av enskilda individer, familjer, företag etcetera. Det är inte bara några påstådda miljökämpar som önskar göra sin åsikt hörd. Detta förstärks av att flertalet remissinstanser påpekar de låga straffen och det snäva kriminaliserade området som en orsak till att kontinuerliga trakasserier, hot, våld och skadegörelse kan fortsätta att äga rum. De som begår brottsligheten är organiserade, och medlen de väljer att bruka för att uppnå sina politiska övertygelser är hot och våld. har tidigare förespråkat att deltagande och samröresbrotten gällande terrorism ska åtföljas av deltagande och samröresbrott gällande kriminella organisationer. Det bör tydliggöras att djurrättsaktivister och andra aktivister vilkas metoder för att uppnå sina mål är brottsliga i sig ska omfattas vid en sådan kriminalisering. Det vore med andra ord närmare till hands att kalla vissa av dessa våldsverkare för terrorister snarare än aktivister. Det finns därför skäl att genomföra en kartläggning av dessa miljöer. Det är någonting som tycks stå bakom men som regeringen och andra motsätter sig. Säkerhetspolisen granskar kontinuerligt säkerhetshot och har en relativt god bild av riskerna gällande de islamistiska och vänster- och högerradikala miljöerna i . Sådana kontinuerliga kartläggningar, analyser och rapporter gällande flera riskmiljöer är nödvändiga, både för myndigheternas arbete och som information och beslutsunderlag. De brottsbekämpande myndigheterna bör därför få i uppdrag att göra sådana kartläggningar och lämna rekommendationer till åtgärder. Det är naturligtvis bra att regeringen går fram med denna proposition och därigenom delvis lyssnar på vilja. har dock, likt med flera, noterat att trakasserier pågår även utanför de områden som fredas genom hemfridsbrottet, vilket innebär viss tandlöshet trots propositionen. Regeringen anför som svar att annan brottslighet såsom trakasseri eller olaga hot skulle kunna tillämpas i dessa fall. Men bristen på beivrande i fråga om denna brottslighet enligt gällande rätt bör dock tydligt visa att detta inte är tillräckligt tillfredsställande. Regeringen bör därför enligt oss återkomma till med förslag om ett förbättrat skydd för personer som utsätts för hot, våld och trakasserier även utanför de platser som omfattas av det nuvarande ärendet. I vår följdmotion berör vi även Lagrådets synpunkter på förslagens förhållande till nödvärnsrätten.