prot · H90999 · 2022-04-20 00:00:00 — Både där och när det gäller , och andra platser i världen måste vi komma ihåg och uppmärksamma det som sker. Avslutningsvis, fru talman, måste vi ständigt påminna oss om att det inte är en slump att krigsherrar och auktoritära politiska ledare ägnar så mycket tid åt kultur. Det är få saker som påverkar den politiska utvecklingen så mycket på lång sikt som vilken kultursyn och kulturpolitik man har i samhället. Kulturpolitik kan förbättra och försämra villkoren för den intellektuella infrastruktur som långsiktigt styr det politiska samtalet i ett samhälle. Det är därför kulturpolitik är så otroligt avgörande och bör ta större plats i den politiska debatten. Om jag ska vara helt ärlig, fru talman, tror jag inte att kulturpolitiken avgör valutgången . Jag är dock ganska övertygad om att den blir avgörande för hur utvecklas . 104 (S): Det är bara konstatera: Kulturen är en otroligt viktig del av vårt samhälle. För oss socialdemokrater är tillgången till kultur och fritid ett mått på hur välmående ett samhälle är. Kultur för alla handlar om att tillgängliggöra kulturupplevelser och ge fler chansen att utöva kultur, men det handlar också om att genom kulturen bilda och utbilda om vår historia och vår kulturella kontext för att skapa bättre förståelse för vår samtid. Det är mot denna bakgrund som den rödgröna regeringen under två mandatperioder har gjort stora satsningar för att tillgängliggöra kulturen för alla. Vi socialdemokrater har prioriterat kulturens ekonomiska förutsättningar och adresserat behovet av en jämlik tillgång till kultur. har vi genomfört den största ökningen av statens kulturutgifter sedan statistik började föras för samhällets utgifter för kultur 1998. Coronapandemin och de restriktioner som denna medförde har inneburit att stora delar av kulturlivet varit helt eller delvis nedstängda –2022. Detta har fått mycket negativa konsekvenser för kulturens ekonomiska och sociala villkor i fråga om intäktsbortfall, minskad omsättning och minskad sysselsättning på arbetsmarknaden. Det har därför för regeringen varit av stor vikt att snabbt kunna införa ekonomiska stödåtgärder som de bidragsgivande myndigheterna kunnat fördela, detta trots stora mängder ansökningar. genomlysning av krisstöden bekräftar att utformningen och fördelningen har varit effektiv samt att regeringen och myndigheterna har agerat snabbt, vilket varit helt avgörande för att undgå konkurser och nedläggning av kulturella verksamheter. Krisstöden har uppgått till . Vad gäller de ekonomiska förutsättningarna för kulturen finns det fortfarande några viktiga lärdomar att dra. Det handlar om att synliggöra de strukturella problem som politikområdet har, oberoende av den akuta kris som pandemin inneburit. Både Myndigheten för kulturanalys och påtalar urholkningen av kulturinstitutionernas anslag , de sociala villkoren för konst- och kulturskapare samt samverkansmodellens handslag mellan staten och regionerna. Detta är den sista debatten den här mandatperioden som handlar om det samlade greppet om kulturpolitikens inriktning. Därför vill jag framhäva några av de reformer som vi i regeringsställning har infört i syfte att främja just jämlik tillgång till kultur. Vi socialdemokrater har varit med och bidragit till att införa fri entré på samtliga statliga museer. Vi har infört ett utvecklingsbidrag till på 200 miljoner som kommunerna kan ansöka om för att utveckla den lokala verksamheten. Vi har genomfört en stor satsning på att stärka folkbiblioteken genom reformen Stärkta bibliotek, för att främja lokala insatser. Vi har utökat de läsfrämjande insatserna genom bland annat stöd till bokköp, infört ett läsråd och genomfört den största kompetensutvecklingsinsatsen någonsin för lärare och skolbibliotekarier för att öka läskunnigheten. Vi har ökat stödet till reformen Skapande skola, för att fler barn och unga runt om i vårt land ska ta del av högkvalitativ kultur och scenkonst inom ramen för skolan. Vi har prioriterat tryggare anställningar för konst- och kulturskapare genom satsningar på centrumbildningar och scenkonstallianserna. senast har vi infört ett filmproduktionsincitament om 100 miljoner för att främja svensk filmproduktion i . För detta finns det ett stort intresse runt om i världen. Ni kan fråga , som har varit i och fått ta del av de erfarenheterna. Vi digitaliserar kulturarvet, stärker föremålsvården i , ökar förvaltningsanslag och inrättar om Förintelsen. Ja, ni hör: Reformerna på detta område har varit många. Just nu finns också en historiskt stor återstartsbudget om 940 miljoner som ska till både fria aktörer och konst- och kulturskapare inom scenkonst, musik, bild och form samt film för att återstarta verksamheterna. Ansökningsprocesserna är i gång. Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 17 Genomförande av ändringar i energieffektiviseringsdirektivet om värme, kyla och tappvarmvatten för hushållsbruk betänkande 2021/22:NU18 Genomförande av ändringar i energieffektiviseringsdirektivet om värme, kyla och tappvarmvatten för hushållsbruk (prop. 2021/22:124) vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 18 Skärpta straff för grova trafikbrott betänkande 2021/22:JuU10 Skärpta straff för grova trafikbrott Skärpta straff för grova trafikbrott 105 (S): Vi har för låga straff när det kommer till olovlig körning och rattfylleribrott. Den som gång på gång gör sig skyldig till dessa brott möter alldeles för låga straff. Det är djupt provocerande att den som upprepat uppvisar en ansvarslöshet och likgiltighet inför andra människors liv kommer så lätt undan och kan fortsätta med sitt beteende. Att skärpa lagstiftningen handlar ytterst om att skydda människors liv. Därför fick en utredare i uppdrag av regeringen att bland annat utreda och utvärdera behovet av ett starkare straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och att särskilt överväga om det bör införas ett nytt, samlat brott i trafikbrottslagen. Utredningens förslag innebär att lagboken skulle få ett nytt brott kallat grov trafikbrottslighet som tar sikte på den som upprepat och särskilt hänsynslöst gör sig skyldig till vissa trafikbrott. Straffet föreslås vara fängelse i lägst och högst . Detta låter till en början strålande. Högre straff för upprepad trafikbrottslighet är precis det vi alla vill ha. Men förslaget fick skarp kritik från olika remissinstanser. Denna kritik föranledde att regeringens lagrådsremiss utformades annorlunda än utredningens förslag. Det är en viktig del av svensk demokrati att de lagförslag vi tar fram har satts under lupp av experter och organisationer utanför den partipolitiska sfären för att just fånga upp invändningar som i detta fall. Men vad är då problemet med utredningens förslag? Jo, konstruktionen kräver att det döms gemensamt för den sammantagna brottsligheten. Utredningen har inspirerats av den lagstiftning som finns för fridskränkningsbrotten där flera mindre allvarliga brott konstituerar ett betydligt grövre. Men att jämföra upprepat våld och kränkningar i en nära relation med trafikbrott är som att jämföra äpplen och päron eftersom misshandel i en nära relation ofta uppdagas och anmäls då kränkningarna redan pågått . Om en rattfyllerist stoppas kommer han förhoppningsvis att lagföras för sitt brott. Om han efter lagakraftvunnen dom gör sig skyldig till ett nytt brott blir det återigen ett relativt milt straff för en isolerad händelse med en sådan konstruktion som utredningen föreslår. För att tillämpa utredningens lagförslag och få önskad verkan måste åklagaren vänta in ytterligare förseelser, om dessa över huvud taget kommer, för att vid en rättegång kunna döma enligt det allvarligare brottet. Så fungerar inte rättsväsendet i praktiken. Det är endast då flera fall av allvarliga trafikbrott upptäcks i så nära följd att rättsväsendet inte hunnit avkunna dom för dem som det skulle ge den önskade effekten. Vad regeringen i stället föreslår är en lag där upprepade trafikbrott som det dömts särskilt för i tidigare domar ska kunna föranleda ett högre straff. Det är i praktiken en mycket tuffare väg än den som utredningen föreslår. I utkastet till lagrådsremiss föreslår regeringen att det i straffbestämmelsen om grovt rattfylleri ska införas en ny kvalifikationsgrund som innebär att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om föraren har gjort sig skyldig till rattfylleri eller grovt rattfylleri. Brottsbeteckningen grov olovlig körning införs som det ska föreskrivas särskilda kvalifikationsgrunder för brottet som innebär att det vid bedömningen av om brottet är grovt särskilt ska beaktas om föraren har haft ett körkort som blivit återkallat, föraren har gjort sig skyldig till olovlig körning eller grov olovlig körning eller gärningen annars har varit av allvarligt slag. Skärpta straff för grova trafikbrott Regeringen föreslår även att maximistraffen för grov olovlig körning och rattfylleri ska höjas från fängelse till fängelse samt att maximistraffet för grovt rattfylleri ska höjas från fängelse till fängelse . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har aviserat att en proposition om skärpta straff för olovlig körning och rattfylleribrott kommer att överlämnas till . När det gäller eftersupning vill jag bara säga att det är utmärkt att vi nu går fram med ett ställningstagande. Har man en skyldighet att stanna kvar vid en trafikolycka kan man i rimlighetens namn även ha en skyldighet att inte sänka en flaska vin, eller snarare påstå att man har gjort det, för att slippa ta ansvar för sitt brott, alltså rattfylleri. Med det yrkar jag bifall till reservation 1. 106 (SD): ska vi fatta beslut om ett tillkännagivande om skärpta straff för grova trafikbrott. I frågan är och de forna allianspartierna överens om att straffen ska skärpas. Förslaget är ett steg i rätt riktning men tyvärr inte tillräckligt, inte minst ur ett brottsofferperspektiv. Att framföra ett motorfordon är riskfyllt. Möjligheten att få behörighet att köra ett sådant i innebär en längre process som innefattar kunskap om trafikregler men också goda kunskaper i att framföra sitt fordon innan man slutligen får sitt körkort. Att framföra ett motorfordon med alkohol i kroppen är än mer riskfyllt. Detta är allmänt vedertaget bland såväl personer med körkort som bland personer utan körkortsutbildning. Alla känner till riskerna. är därför av uppfattningen att regeringen bör utreda hur rattfylleri som leder till annans död ska anses vara mer allvarligt än . Utgångspunkten bör vara att en sådan gärning ska motsvara dråp snarare än vållande till annans död och därmed medföra en tydlig straffskärpning. Jämfört med vållande till annans död krävs uppsåt eller att personen varit helt likgiltig inför att handlingen skulle kunna leda till en persons död för att någon ska dömas för dråp. Om en person sätter sig bakom ratten och framför sin bil onykter är personen också helt likgiltig till att förfarandet kan leda till andra människors död. Detta menar vi öppnar upp för en strängare lagstiftning. dömdes en 22-årig bilförare för vållande till annans död, grov vårdslöshet i trafik och grovt rattfylleri. Mannen körde hem från en fest och körde av vägen i hög fart. I olyckan omkom hans medpassagerare. Straffet blev fängelse . dömdes en man för vållande till annans död, olovlig körning och grovt rattfylleri. Mannens kamrat i bilen omkom. Föraren hade då en alkoholhalt på . Straffet blev fängelse . dömdes en man på sex åtalspunkter, däribland två fall av grovt vållande till annans död och grov vårdslöshet i trafik efter att ha framfört en bil i på en 70-väg med hela alkohol i blodet. Mannen kom över på fel sida av vägen och frontalkrockade med en annan bil. Passageraren i mannens bil omkom i olyckan men också en femårig flicka i den mötande bilen. Straffet blev fängelse i ynka och för att ha bragt två människor om livet. Skärpta straff för grova trafikbrott Jag menar att detta är direkt skamligt. Och det går helt över mitt förstånd att man kan vara emot straffskärpningar inom detta område. Vi kan jämföra dessa påföljder med påföljder vid exempelvis jaktbrott. Maxstraffet i för att ha dödat en varg är fängelse, som genomsnittsstraffet för den som döms för grovt rattfylleri och vållande till annans död bara är . Ett längre straff kan naturligtvis aldrig göra att anhöriga får tillbaka sin mamma, pappa, son eller dotter som har blivit offer för en rattfyllerist. Men dagens straffskala för den som sätter sig bakom ratten onykter och dödar en annan människa är helt absurd. föreslås ett antal straffskärpningar. Det är bra, men det når inte hela vägen i mål för vad som är både rimligt och önskvärt. Det är därför driver på för att rattfyllerister ska kunna dömas för dråp snarare än vållande till annans död. I är straffskalan för dråp mellan sex och fängelse. Det kombinerat med straffen för rattfylleri, olovlig körning och vårdslöshet i trafik skulle kunna se till att straffen för de rattfyllerister som dödar en annan människa skulle hamna på en mer rimlig nivå. Dagens förslag om straffskärpningar går som sagt åt rätt håll, men de förändrar trots allt bara på marginalen. Vi vill se ordentliga straffskärpningar. En person som har satt sig bakom ratten onykter och kört ihjäl en annan människa borde inte få komma ut igen efter bara . Jag kommer därför att yrka bifall till reservation nummer 2 från om rattfylleri och dråp. 107 (M): Trots att är det land i EU som har lägst andel döda i trafiken i förhållande till befolkningen omkom personer på de svenska vägarna. I ungefär en fjärdedel av fallen var föraren som orsakade olyckan påverkad av alkohol eller droger. Därtill kommer de fall där föraren saknar körkort eller uppträder vårdslöst i trafiken genom att till exempel kraftigt överskrida hastighetsbegränsningar eller genomföra vårdslösa omkörningar. Vad gäller motorcykelolyckor saknar nästan en tredjedel av dem som omkommit körkort för fordonet. Det finns således ett starkt samband mellan trafikbrott och dödsolyckor i trafiken. Men trots att personer som kör påverkade eller utan körkort ligger bakom en så stor del av dödsfallen i trafiken är påföljderna för dessa brott milda. Det är inte ovanligt att personer som har stoppats berusade eller utan körkort snart sitter bakom ratten igen. Dagens straffskalor innebär dessutom att det inte är möjligt att anhålla eller häkta misstänkta personer. Mot den bakgrunden riktade ett tillkännagivande till regeringen om skärpta straffskalor för rattfylleri, grovt rattfylleri och grov olovlig körning. Utan att i detalj ha tagit ställning till alla förslag ser vi moderater positivt på att det i det utkast till lagrådsremiss som remitterades föreslås flera straffrättsliga skärpningar när det gäller olovlig körning och rattfylleribrott. Men det är anmärkningsvärt att det ska ta från att riktar ett tillkännagivande till att regeringen återkommer med en proposition. Skärpta straff för grova trafikbrott Vad gäller frågan om en ny straffbestämmelse om grov trafikbrottslighet menar vi att regeringen bör gå vidare med förslaget i promemorian, trots att det har mött viss kritik från remissinstanser. Kritiken är inte enhetlig, och vi bedömer i likhet med att en ny straffbestämmelse skulle ge ytterligare möjligheter att ingripa mot de mest notoriska återfallspersonerna. Utskottet föreslår också i enlighet med det att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen. Vi ser inte heller att en ny straffbestämmelse skulle stå i motsatsställning till att det också införs en ny straffskärpningsgrund vid upprepad brottslighet. Med tanke på de stora risker som alkohol i trafiken innebär är det viktigt att förare som påträffas berusade i samband med olyckor kan lagföras. Det förekommer emellertid fall där föraren kan gå fri efter att ha hävdat att denne har druckit efter olyckstillfället, inte före. När en berusad person undkommer sitt straff ökar risken för att samma person ska orsaka fler olyckor. Ytterst innebär det en risk för andra personers liv. har tidigare efterfrågat ett förbud mot så kallad eftersupning. Men regeringen har valt att inte gå vidare med ett sådant förslag. Utskottet föreslår därför att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med ett förslag om förbud mot eftersupning. Slutligen vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 108 (C): Det är egentligen , min kollega i , som ska ta den här debatten. Men i fråga om just det här betänkandet har min kollega och jag ett gemensamt engagemang. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet som just nu hanteras, JuU10 Skärpta straff för grova trafikbrott. Engagemanget sträcker sig, utöver de målande beskrivningar som har givits här, till ett mycket specifikt fall i . Det var en trafikhändelse som motsvarar det väldigt många har beskrivit. En kraftigt påverkad bilförare orsakade utöver egen skada också två dödsfall i ett möte – en stor tragedi, en familjetragedi, en bygdetragedi. Riskbeteendet var väl känt i bygden. Förbrytaren, som jag väljer att kalla det, fru talman, var utöver den inträffade händelsen känd för 14 fall av olovlig körning – saknade alltså körkort – 9 fall av narkotikabrott, 4 fall av rattfylleri etcetera. Polisen hade punktbevakat vederbörande men utan att det hade föranlett någon straffrättslig åtgärd. Det uppfattades som oacceptabelt. Jag är rädd att detta inte är ett specifikt fall utan ett fall bland många. Det är tragiskt ur alla perspektiv. Men det blir obegripligt för en rättsmedveten allmänhet som känner till det frekventa bruket och missbruket. Man levde i skräck. Det här föranledde och mig att 2017 skriva en motion. Vi tog inte upp det specifika fallet men bakgrunden till det, utifrån att den som upprepat gör sig skyldig till olovlig körning inte sällan är en fara för andra. Det måste uppmärksammas med mycket större kraft av samhället när på gång begår ett sådant brott utan avsikt att göra någon förändring – både utifrån samhällets perspektiv och utifrån den som utövar brottsligheten. Skärpta straff för grova trafikbrott Vi argumenterade för att straffskalan vid upprepade brott behövde ses över och att samhället som rättsvårdande myndighet behövde ha fler instrument än man då hade att tillgripa. Det mynnade ut i två konkreta att-satser om skärpta straff vid upprepade olovliga körningar och likaså skärpta straff för upprepad rattonykterhet och krav om ett tillkännagivande. Därför är jag som företrädare för i denna debatt egentligen bara väldigt glad att nu tar ett steg i den riktning som och jag argumenterade för. Jag vet att många fler har argumenterat för det, och har en majoritet i justitieutskottet har slutit upp bakom. Tack för det! finns ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen om att gå vidare i lagstiftningsarbetet som innebär en straffskärpning för rattfylleri och grov olovlig körning och skärpta straffrättsliga åtgärder mot upprepad trafikbrottslighet. Dessutom uppmanar regeringen att skyndsamt återkomma med ett lagförslag i enlighet med den tidigare nämnda promemorians inriktning som innebär att vid upprepad trafikbrottslighet ska man kunna mötas av en kraftigare reaktion än . Det här är bra, och det är ett steg i rätt riktning. Jag vill egentligen bara uttrycka ett tack till riksdagsmajoriteten som sluter upp bakom dels den motion som och jag skrev , dels den allmänhet som med stort oförstående åsåg återkommande brott, livsfara både för den som stod bakom brotten och framför allt för en allmänhet. tar vi ett steg i en riktning som innebär att rättsvårdande myndigheter, alltifrån polis till åklagarväsen, och vård av den enskilde nu går i rätt riktning. 109 (KD): Dagens debatt handlar om en skärpning av straff för grova trafikbrott. Vi har debatterat detta tidigare och även riktat tillkännagivanden, men det är först nu som vi ser aktivitet från regeringens sida. Ett lagförslag är utlovat, och det ska komma . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vi är alla överens om att rattfyllerister inte hör hemma i trafiken. Det är verkligen dags att skärpa straffen för dem som inte sköter sig. Redan under min första interpellationsdebatt här i efter att jag tillträtt efterfrågade jag av högre straff för upprepad trafikbrottslighet. I debatten tog jag upp ett av de hjärtskärande exempel som finns på vad som kan hända i trafiken . kördes en 14-årig flicka ihjäl av en man i . Mannen ringde inte polisen efter att olyckan hade skett. Han stannade inte. Han såg inte efter om flickan överlevt eller om han kunde hjälpa henne. I stället smet han från platsen. detta hände hade han lovat domstolen att han skulle ordna upp sitt liv. Då stod han åtalad för misshandel men slapp fängelse. Domen blev i stället skyddstillsyn. Men det var inte första gången han stod inför domstol. Mannen var känd missbrukare av både narkotika och alkohol. Han var dömd för rattfylleri, smitning och vårdslöshet i trafik. Han hade inget körkort men ägde trots det 32 bilar; han fungerade som bilmålvakt. Ändå fick han skyddstillsyn. En 14-årig flicka på väg hem blev påkörd och fick sluta sitt liv alldeles för . Familjen frågar sig hur detta kunde ske. Skärpta straff för grova trafikbrott I interpellationsdebatten sa att han delade frustrationen och också ville se högre straff och hänvisade då, , till en utredning om straffhöjningar som skulle komma . Men tyvärr kan vi nu konstatera att som på många andra områden har ett lagförslag uteblivit. Det verkar nu vara på gång, men då vi har fått vänta på lagförslaget har ytterligare olyckor skett med oskyldiga offer som följd. Regeringens saktfärdighet i frågan skapar frustation och är i alla fall för mig ett exempel på att behöver en ny regering. blev vi åter påminda om hur det kan se ut. En radiodokumentär, Döden på vägen, gav ytterligare exempel på hur individer begår trafikbrott utan att samhället har möjlighet att förhindra det. Ofta sker en fruktansvärd olycka. Man lyfte speciellt fram ett fall där två personer dödades och en familj och en hel bygd lämnades i stor sorg. För oss kristdemokrater har det varit självklart att straffen måste höjas för att stoppa dessa oansvariga bilförare. har regeringen till slut levererat ett steg på vägen genom en lagrådsremiss. Men tyvärr når man inte ända fram. Enligt NTF kör cirka 14 000 personer rattfulla . Det är något att tänka på när vi sätter oss i bilen med nära och kära för att åka någonstans. Många av dem som kör rattfulla gör det vanemässigt och begår inte sällan andra trafikbrott som olovlig körning och vårdslöshet i trafik. Straffet för den som kör rattfull har varit mycket lågt. Genomsnittsstraffet för rattfylleri, grovt rattfylleri, olovlig körning och rattfylleri under påverkan av narkotika har ofta varit endast en månads fängelse. Det är orimligt, inte minst med tanke på att många av dessa brott begås tillsammans och av samma gärningsmän. Vanligast är fortfarande att fängelse inte döms ut, utan straffet man får är böter, villkorliga domar eller skyddstillsyn. har tillsammans med många andra länge argumenterat för att samhället ska agera tydligare. Den som upprepade gånger kör rattfull ska inte komma undan med böter. – under – har en utredning legat på regeringens bord, remitterad och klar för lagstiftning, utan att något hänt. Lika länge har vi kristdemokrater i ställt upprepade skriftliga frågor till ansvarig minister som varje gång svarat undflyende. Ingenting har hänt. Lagförändringarna skulle om utredningen fått gälla trätt i kraft . Vi kunde inte längre acceptera regeringens passivitet. Därför initierade vi kristdemokrater ett utskottsinitiativ för att få igång processen för en skärpt lagstiftning. Och det verkar som om utskottsinitiativet har gett resultat. aviserade regeringen en lagrådsremiss med skärpt lagstiftning. Det är påtryckningar från bland annat välkommet.