prot · H90994 · 2022-04-06 00:00:00 — Det var en vacker kärleksförklaring till yrkesprogrammen. sa att hon och Socialdemokraterna delar vår uppfattning att estetiska ämnen bör återinföras på alla gymnasieprogram. finns ett sådant förslag på plats. Att det inte går igenom är ett svagt skäl att inte rösta för det man faktiskt står för. Om det verkligen är så att Socialdemokraterna står bakom den här politiken, vore det då inte rimligt att manifestera det genom att rösta för vår reservation, trots att den faller? Det kostar trots allt ingenting. Det blir ingen elchock eller så när man trycker på knappen. Jag vill ändå vädja till Socialdemokraterna att stå upp för den här viktiga frågan i eftermiddagens omröstning. 26 (S) replik: Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Jag tackar för frågan, som jag verkligen förstår. Men det är första gången under som jag får en replik av en miljöpartist. Därför är jag lite oförberedd. Dessutom började med att berömma mig. Då blir man ju lite generad. Socialdemokraterna har ett kongressbeslut gällande detta . Det problemet som gjorde att alltihop föll, även det som avsåg det estetiska ämnet, var att man skulle ta 50 poäng av gymnasiearbetet. Detta är inte löst, inte heller i det förslag som vi har att ta ställning . Jag förstår att vi har väldigt många liknande synpunkter, men vi är trots allt lite olika partier. Vi är reformister och realister. Vi vill gärna lösa frågan om var vi ska ta poängen innan vi trycker på den där knappen. Men jag ser fram emot att trycka på den knappen . 27 (MP) replik: Jag tackar för ett öppet och ärligt svar. Jag vill passa på att höra om Socialdemokraterna har något annat förslag på lösning av hur de estetiska ämnena ska komma in i gymnasieskolans alla program. 28 (S) replik: Jag tackar för den frågan också, och jag ska fortsätta att vara ärlig. Nej, något sådant förslag har vi inte. Det är en väldig trängsel mellan ämnena. ska vi införa ämnesbetyg också. Det är en stor sak att göra. Kanske kan man under den resan hitta lösningar. Just nu finns det dock inget annat förslag på bordet än att ta från gymnasiearbetet. Det var ingen bra lösning, vilket också flera remissinstanser påpekade. Men vi kommer att vara kreativa tillsammans nästa mandatperiod. 29 (M): Att hitta medarbetare med rätt kompetens är avgörande för tillväxt och konkurrenskraft och för vårt gemensamma välstånd. uppger sju av tio företag att de har svårt att hitta rätt kompetens. Nästan vart fjärde rekryteringsförsök misslyckas. Det här leder ytterst till en välfärdsförlust i . Det finns beräkningar som visar att detta kostar vårt svenska samhälle så mycket som . Det är ofantliga summor pengar, som vi har ett stort och växande utanförskap. Det här kräver en politisk lyhördhet och en politisk reformvilja. Det finns behov av stora och omfattande reformer. Gymnasial yrkesutbildning är nu kanske den utbildningsbakgrund som flest företag skriker efter och efterfrågar. Man uppskattar att så mycket som av en gymnasial årskull skulle behöva läsa på ett yrkesprogram. är det som påbörjar ett yrkesprogram, men var fjärde avslutar det sedan inte. Bristen är stor. Jämfört med våra grannländer , och men även , och är det i en betydligt lägre andel som väljer ett yrkesprogram. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Vi vet att vi har ett stort behov av kompetens. Det gäller inte minst inom vård och omsorg. Det gäller också områden som fordon och transport, byggnad och restaurang, för att nämna några konkreta exempel. vet vi att de som läser ett yrkesprogram i väldigt stor utsträckning får jobb efteråt. Man är i det närmaste garanterad ett jobb efter avslutad gymnasieutbildning. Detta är bakgrunden till att vi väljer att rösta för bifall till denna proposition, som handlar om att man ska ha möjlighet att välja bort i stället för att välja till högskoleförberedelse. Det har gjorts mätningar och undersökningar, inte minst av , där man ställt frågor till unga som hade kunnat tänka sig att välja ett yrkesprogram men i slutändan landat i att välja bort det. Där ser vi att det faktum att det inte är högskoleförberedande är den viktigaste anledningen till att man väljer bort det. Därför tror vi att detta kan vara en viktig åtgärd att få på plats. Men detta räcker givetvis inte. Betydligt mer behöver göras för att stärka yrkesprogrammen i . Det viktigaste kanske är att stärka näringslivets involvering i programmens utformning. Det handlar om vilka behov det är man ser och vad det är för delar i utformningen av utbildningen som är relevanta för de arbetsgivare som i nästa steg ska välja att anställa dessa unga. Det är helt centralt att de får större inflytande över utbildningarnas utformning och innehåll, men också över antalet platser och hur dessa platser dimensioneras. Det är en fråga som vi kommer att ha anledning att återkomma till här i kammaren i vår. Jag menar också att många av arbetsgivarna har ett ansvar att bli ännu bättre på att kommunicera om hur möjligheterna ser ut på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. Det kanske starkast vägande skälet till detta handlar om att tydligt signalera vilka behov arbetsmarknaden har och hur stor sannolikheten är att man får jobb efter avslutad yrkesutbildning. Tillsammans behöver vi bli ännu bättre på att förmedla detta. Där finns en hemläxa att göra för arbetsgivare och näringsliv. Men vi från politikens sida har också en stor hemläxa att göra, inte minst vad gäller hur karriärrådgivning och studie- och yrkesvägledning utformas. Även här behövs omfattande reformer. Man behöver betydligt bättre kunskap inför och kring de val man gör. Även denna fråga vet jag att vi kommer att ha anledning att återkomma till i denna kammare framöver. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 30 (C): Vi har både tidigare i kammaren och vi mött olika näringslivsorganisationer eller företag runt om i landet hört om den brist som råder när man vill få tag på rätt kompetens. Tre av tio rekryteringsförsök misslyckas. I många fall handlar det om att personer ska ha kunskaper och kompetens från gymnasial nivå. Det finns ett stort behov av att öka platserna för att stärka vår konkurrenskraft så att fler människor går från utanförskap och kommer i arbete men också så att företag kan ta emot de ordrar de får och har möjlighet att utvecklas och växa. bland andra uppskattar att andelen som tar examen från en yrkesutbildning behöver öka från dagens till för att man ska kunna möta det behov som finns nu och även framöver. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram har valt att ställa sig bakom reformen i propositionen och betänkandet som behandlas . Vi ser ett behov av att möjliggöra för dem som läser på ett yrkesprogram att ha med det här från grunden. Men människor ska också kunna välja bort detta om de känner att de inte behöver det i den situation de befinner sig i. Mycket tyder på att det finns goda skäl att på detta sätt stärka attraktiviteten på utbildningarna. Ungdomsbarometern har gjort en undersökning på beställning av Trä- och Möbelföretagen. Den pekade på att ungefär hälften av svenska ungdomar har upplevt någon form av press från föräldrar eller andra vuxna att läsa ett högskoleförberedande program. De pekar också på att ungdomar själva tror att det finns goda skäl att göra yrkesutbildningarna mer attraktiva och höja statusen för att få fler att vilja läsa på dessa program, som ju är så viktiga. Att välja ett yrkesprogram med högskolebehörighet är kanske ett av de bästa beslut man kan ta för att stärka sina chanser på arbetsmarknaden. Då får man både en yrkestitel och möjlighet att läsa vidare om man så önskar. Det är viktigt att lyfta blicken och se att fler reformer behövs. Det som diskuteras är inte en lösning på alla problem. Det kan utifrån debatten ibland framstå som det. Men det behövs många fler åtgärder för att fler ungdomar ska vilja läsa yrkesutbildningar. Därför behöver statusen för programmen höjas. Branschernas inflytande över utbildningarna behöver stärkas och kvaliteten behöver också förbättras så att utbildningarna möter de behov och den efterfrågan som finns inom yrkeskompetenser. Företagen behöver personer som är bättre utrustade när de kommer ut i arbetslivet. har här i kammaren, i utbildningsutskott och i samtal med regeringen påpekat att branschskolorna behöver utvecklas. Det finns färdiga förslag från som jag förväntar mig att regeringen tar vidare för att utveckla och skapa förutsättningar för specialistcenter för branscher. Då kan man möjliggöra utbildning i hela landet men också stärka kompetensen ytterligare. Vidare behövs fler yrkeslärare så att de som går på ett yrkesprogram möts av behöriga och utbildade yrkeslärare. Vi hörde tidigare här i kammaren från Socialdemokraterna om att studie- och yrkesvägledningen behöver stärkas. delar helt denna uppfattning. Det finns skäl att framhålla att regeringen under den här mandatperioden har haft en utredning på sitt bord om att stärka studie- och yrkesvägledningen, men man har inte tagit alla förslag vidare. Fler insatser behövs. tycker att det är nödvändigt att stärka studie- och yrkesvägledningen så att fler ska kunna välja och vilja välja ett yrkesprogram. Det pågår en försöksverksamhet för dem som läser ett teoretiskt program att kunna växla till ett avslutande yrkesår inom försäljning. Det finns alltså inom ett område. Vi i ser skäl att i ett första steg utöka denna försöksverksamhet. Jag tror att det här är rätt steg för att öka attraktiviteten för yrkesprogrammen. Men för att möta det stora rekryteringsbehovet på arbetsmarknaden – inom både näringsliv och offentlig sektor – behövs även insatser på kortare sikt. Det är därför viktigt att se till att människor kan läsa på vuxenutbildning. Därigenom kan vi på kort sikt möta rekryteringsbehovet. Som vi alla vet är ju en gymnasieutbildning treårig, och det tar innan studenter har valt utbildning och sedan fullgjort den. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Det finns alltså ytterligare insatser att göra på området, men det lär jag få återkomma till vid ett annat tillfälle. 31 (V): Jag vill börja med att rikta mig till och : till slutet av mitt anförande innan ni begär replik på mig så kanske det inte behövs. Den avgörande skiljelinjen mellan höger och vänster i utbildningspolitiken har alltid varit om kunskap och bildning ska vara förbehållet en elit eller om det ska vara till för alla. Så stod striden om folkskolans införande liksom vid införande och vid gymnasieskolans utbyggnad . Det var också samma tanke, med djupa spår av klassförakt gentemot arbetarklassen, som ledde till att den grundläggande högskolebehörigheten avskaffades under regeringen . Idén om den allmänna sammanhållna skolan var en del av kampen för demokratin. Ur detta samband föddes insikten om kunskap och bildning som en medborgerlig rätt, gemensam för alla och förverkligad i en skola för alla. Det stora reformarbete som inleddes genom utbildningsväsendet innebar en höjning av den allmänna kunskapsnivån och en syn på lärande som en dynamisk och påverkbar process vägledd av pedagogisk vetenskap och utveckling av skolans praktik. En systematiserad samverkan mellan skola, föräldrar och arbetsliv inleddes och utvecklades. Skolans lärandeprocess skulle utjämna socioekonomiskt grundade kunskapsskillnader. Mot denna reformverksamhet växte en konservativ reaktion fram med en gammal elitistisk människosyn om stationära skillnader i individers begåvning förtäckt av plakatpolitiska slagord i syfte att få det hela att se ut som att det skulle gynna skoltrötta elever. gick ungefär hälften av eleverna i gymnasieskolan på ett yrkesförberedande program. Men sedan förändringarna på gymnasieskolan gjordes 2011 väljer nu bara knappt en tredjedel av eleverna ett yrkesprogram. En betydelsefull del av förändringen av yrkesprogrammen var att de inte längre gav grundläggande högskolebehörighet, utan eleverna skulle aktivt välja att lägga till berörda ämnen. Utifrån den sociala struktur som råder i vårt samhälle och på de nationella programmen kunde man lätt konstatera att det här skulle leda till en social snedrekrytering, och att det skulle smitta av sig även senare vid högre utbildning. Men en majoritet av partier valde trots detta att hålla fast vid det nya systemet. För del är det viktigt att säga att den ålderdomliga föreställning som motiverat skillnaderna mellan teoretiska och praktiska yrken inte gäller i dagens eller framtidens samhälle. God språkförmåga och språkförståelse är inte bara viktigt för dem som läser på de teoretiska programmen; det är viktigt även för dem som går på yrkesprogram. För flera av de yrkesförberedande programmen finns det dessutom en naturlig övergång och fortsättning i form av utbildningar på högskola och yrkeshögskola, bland annat inom vård och omsorg samt tekniska utbildningar. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Att läsa vidare på högskola ska vara en möjlighet för alla under hela livet. Det behöver inte utnyttjas av alla, men dörren måste hållas öppen oavsett det val av gymnasieprogram någon har gjort under tonåren. Den möjlighet som har funnits fram till nu att läsa in högskolebehörigheten har inneburit stora nackdelar, eftersom det har varit betydligt mer komplext att välja till ämnen än det som föreslås i propositionen. Elever har behövt utnyttja individuella val eller utökat program för att läsa in de poäng som krävts för att få högskolebehörigheten. Även om de har gjort det har de inte kunnat konkurrera om studieplatser på högskoleutbildningar eftersom det inte har getts möjlighet att läsa kurser som har gett dem meritpoäng. De har alltså fått mindre utrymme att läsa in särskilda behörigheter som krävs för att få högskoleutbildningar. Regeringen lägger nu fram ett förslag som innebär att samtliga elever ska garanteras högskolebehörigheten även på de yrkesförberedande programmen med möjlighet att välja bort det. Det är en linje som helt och hållet kan ställa sig bakom. Jag vill avslutningsvis säga att jag är mycket glad att vi trots ideologiska skillnader kan komma överens mellan , Socialdemokraterna och vissa högerpartier om att det är en viktig fråga för fortsättningen för att vi ska ha en konkurrenskraftig arbetsmarknad, för att företagen ska kunna se till att ha rätt arbetskraft men framför allt för att bildning och kunskap inte bara är en rättighet för en del av vårt samhälle. Arbetarklassens barn har också rätt till kunskap och bildning. Arbetarklassens barn kan också studera vidare på högskola om de så önskar. En bildad arbetare med mycket kunskap är en person som kan vara med och utveckla vårt samhälle precis som arbetarklassen gjorde i på grund av just den starka bildningstraditionen som växte i vårt land. 32 (MP) replik: Det var ett vackert brandtal till bildningens försvar från . En viktig pusselbit i den bildning som vi i tycker att alla elever i svensk gymnasieskola ska få är tillgången till de estetiska verktygen genom estetiska ämnen. stod tidigare tillsammans med Socialdemokraterna och på den sida som röstade för att återinföra estetiska ämnen på alla gymnasieprogram. Hur ställer sig i dagens omröstning? 33 (V) replik: Tack för hyllningen till mitt anförande! När det kommer till frågan om estetiska ämnen på gymnasiet vågar jag påstå att är det parti som har lagt fram det förslaget flest gånger i kammare. har , och röstat för det tillsammans. Vid samtliga andra tillfällen har inte röstat för förslag om att införa estetiska ämnen som obligatoriska på samtliga gymnasieprogram. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Jag skulle kunna bolla tillbaka frågan lite grann och säga: Varför har nästan aldrig röstat för förslag när det kommer till estetiska ämnen på gymnasiet? Men jag kommer inte att skicka tillbaka den frågan. Anledningen till det är att vi är helt överens om frågan. Det enda som skiljer oss åt är att vi menar att propositionen vi behandlar handlar om just den grundläggande högskolebehörigheten. Men från och med fortsätter vi att driva frågan att ha estetiska ämnen på gymnasiet. Jag hoppas att och kan göra det tillsammans. 34 (MP) replik: Vi har drivit de frågorna tillsammans under en rad år. Jag är inte helt säker på om det var ett ja eller ett nej från på frågan om kommer att rösta för det skarpa förslag som också finns i det betänkande vi handlar . Det betänkande vi behandlar handlar om att återinföra högskolebehörigheten och möjligheten att få det som utgångspunkt på alla gymnasieprogram. Det handlar också om skarpa förslag om att återinföra estetiskt ämne på alla gymnasieprogram. Ja eller nej? 35 (V) replik: Jag kan bara upprepa mig och säga att ändå är det parti som har drivit den här frågan allra hårdast och under flest år i riksdag. har nästan aldrig röstat för våra skarpa förslag som vi har lagt fram till kammaren när det kommer till estetiska ämnen, förutom den gången då Socialdemokraterna, röstade tillsammans om den senaste propositionen. Den handlade om både högskolebehörigheten och estetiska program. I det här fallet handlade propositionen i grunden om högskolebehörigheten på gymnasieprogram. Därför valde vi från att inte lägga fram ytterligare en motion, vilket vi gör i princip om estetiska ämnen på gymnasiet. Vi kommer därför att fokusera på själva högskolebehörigheten. Vi vidhåller vår politiska uppfattning att det är otroligt viktigt att alla elever på gymnasieskolan får ta del av kulturella inslag och estetiska ämnen. Jag nämnde tidigare i mitt anförande att kunskap och bildning är otroligt viktigt för alla samhällsklasser och barn från alla samhällsnivåer. I det här fallet gäller det även de estetiska ämnena. Kulturen har ett värde som egentligen inte går att beskriva med ord eller siffror över huvud taget. Den har ett egenvärde som vi måste värna om. Är det någonting vi ska se till att återinföra under förhoppningsvis nästa mandatperiod eller innan den är det att införa estetiska ämnen på samtliga gymnasieprogram. Tack för förslaget! Vi stöttar förslaget, men vi kommer inte att rösta för det med anledning av vad ärendet handlar om. 36 (KD): Det är företagare och vanliga människor, som kokar sitt kaffe och brer mackan för att sedan bege sig till jobbet, som bygger landet starkt. Företagen skapar förutsättningar för en vård och välfärd att lita på när vi behöver samhället som mest. Företagen ger polisen förutsättningar att ta tillbaka tryggheten på gator och torg och i våra bostadsområden. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Därför är det viktigt att har ett företagsklimat i världsklass. Men just nu står vi inför en kompetensbrist inom flera branscher som hotar svensk konkurrenskraft. som hundratusentals människor saknar jobb har företagare sedan åtminstone varnat för svårigheten att hitta lämplig arbetskraft. De beskriver det till och med som företagens största tillväxthinder. Få saker är så viktiga för samhället som utbildningsväsendet. Att skolan ger både kunskap för livet och för ett liv på arbetsmarknaden är en förutsättning för att samhället ska fungera. Men dagens utbildningssystem har flera stora problem. Vi har i hög grad misslyckats med att få unga att läsa utbildningar som faktiskt ger jobb. Resultatet av det är höga kostnader – för människor som inte kommer i arbete, för arbetsgivare som inte hittar rätt kompetens och för småföretagare som inte får se sina företag växa. Yrkesutbildning är den utbildningsform som mest efterfrågas av företagare. Men andelen som väljer att läsa yrkesprogram på gymnasiet är på tok för låg. Det kräver att vi nu tar vårt ansvar för att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden och för att stärka kompetensförsörjningen. Ett viktigt förslag för att motverka kompetensbristen är att göra grundläggande behörighet till norm på landets yrkesprogram. vill att de gymnasiala yrkesprogrammen ska utökas till sitt innehåll för att också kunna ge högskolebehörighet, men möjligheten att välja bort ska finnas kvar. På detta sätt behåller vi frivilligheten för eleverna. Men vi gör de höga förväntningarna till norm, vilket är en förutsättning för varje framgångsrik skola. Vi gör det på så vis enklare för dem som vill ha högskolebehörighet att kunna välja ett yrkesprogram. Vårt parti har tidigare haft uppfattningen att elever som valt yrkesprogram skulle kunna läsa till denna behörighet men att det inte skulle finnas med som utgångspunkt. Den enda anledningen till att vi gjorde detta ställningstagande var att vi bedömde att fler då skulle fullfölja gymnasiet. Vi gjorde det därför att vi var oroade över att så många elever hoppade av skolan och aldrig fick springa ut tillsammans med sina jämnåriga i samband med studenten. Jag ska vara ärlig och säga att jag minns hur det pratades runt köksborden hemma i i samband med reformen. Det fanns de som var skeptiska. De varnade för att attraktiviteten hos yrkesprogrammen skulle minska. Inte sällan var detta personer som själva hade gått eller som var intresserade av att gå yrkesprogram. Och det visade sig att de fick rätt. Att behörigheten inte har varit norm har lett till att söktrycket till den här typen av utbildningar har minskat med en tredjedel. Därför har bytt position. Vi är fortfarande oroade över att alltför många inte klarar av skolan, men lösningen är inte att avstå från att göra grundläggande behörighet till norm på yrkesprogrammen. I stället behövs mer av tidiga kunskapskontroller och stödinsatser i för att fler ska klara av att ta studenten . Såväl näringsliv som fackförbund står bakom propositionen om grundläggande behörighet på yrkesprogrammen, som vi behandlar här . Ökade möjligheter till grundläggande behörighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram Jag yrkar för del bifall till utskottets förslag i betänkandet. Vi kommer att rösta för propositionen och utbildningsutskottets betänkande . Vi gör det för att underlätta för de elever som vill välja yrkesprogram, och vi gör det för att motverka kompetensbristen och stärka företagsklimatet i . 37 Statsrådet (S): Stort tack för möjligheten att här debattera en sådan här viktig fråga! behöver fler skickliga yrkesarbetare som bygger landet. Det här är avgörande för tillväxten och välfärden – och inte minst för att vi ska kunna möta arbetskraftsbehovet som kommer med satsningar på den gröna industriella revolutionen. Med en brist på gymnasialt yrkesutbildad arbetskraft är detta en av de största och mest akuta problemen på den svenska arbetsmarknaden . Enligt prognoser kommer efterfrågan på just gymnasialt yrkesutbildade att vara hög . Arbetsgivare i såväl privat som offentlig sektor skriker efter gymnasialt yrkesutbildade när de nya jobben växer fram och välfärden behöver anställa. är det alldeles för få ungdomar som väljer att gå ett yrkesprogram. har antalet elever på yrkesprogrammen sjunkit. Tappet blev dramatiskt 2011, när kurserna för grundläggande behörighet togs bort. Läget har inte återhämtat sig . var jag rektor på en högstadieskola, och jag vet hur snacket gick. Det är inte förvånande att många ungdomar vill hålla dörrarna öppna för framtiden. Det har jag full förståelse för. Att öka attraktiviteten hos de gymnasiala yrkesprogrammen är avgörande för att vi ska kunna få fler välutbildade medarbetare till företagen så att de kan växa och vara konkurrenskraftiga. Vi behöver fler skickliga yrkesarbetare som stärker : elektriker, yrkeschaufförer, rörmokare, husbyggare, kockar, vårdbiträden – ja, listan kan göras lång på yrkesgrupper som kan utbildas i gymnasiet och som efterfrågas på den svenska arbetsmarknaden. Vi vet att det är många ungdomar som överväger att gå ett yrkesprogram men som väljer bort det för att de känner sig osäkra på om det kommer att vara möjligt att läsa in högskolebehörighet.