prot · H909101 · 2022-04-22 00:00:00 — Det är enormt viktigt att man kan upprätthålla en bra verksamhet också framöver. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:431 om underlag om bostadsbehov 31 Statsrådet (S): har frågat mig om jag kommer att ge i uppdrag att redovisa utförligare underlag om bostadsbehov och efterfrågan på olika boendeformer. Regeringen anser att det är viktigt att utbudet av bostäder motsvarar den efterfrågan och de behov som finns på bostadsmarknaden. Enligt har ett lågt utbud av småhus under pandemin tillsammans med en hög omsättning lett till kraftiga prisökningar. Det är därför glädjande att SCB:s senaste siffor visar att det påbörjades cirka 12 750 bostäder i småhus , vilket är fler än . ska ha en långsiktig bostadspolitik för alla och regeringen ser ett behov av att löpande kunna följa hur behoven på bostadsmarknaden utvecklas. Regeringen har därför överlämnat propositionen Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden till . I propositionen föreslås att det ska bli tydligare att kommunerna ska behandla de bostadsbehov som inte tillgodoses på bostadsmarknaden när de planerar för bostadsförsörjningen. Enligt förslaget ska analysen som ligger till grund för uppgifterna i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen genomföras med stöd av underlag som förser kommunen med. Vad gäller efterfrågan förväntas kommunerna känna till hur den lokala bostadsmarknaden fungerar. Kommunerna ska ha kunskap om utbudet av bostäder i olika prisklasser och hyresnivåer i kommunen, hur efterfrågan ser ut i olika områden liksom viljan att bygga nya bostäder för uthyrning eller försäljning. Regeringen har arbetat på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet. Bland annat har regeringen lämnat en proposition till om privat initiativrätt som syftar till att möjliggöra snabbare detaljplaneprocesser. har antagit förslaget och ändringarna trädde i kraft . Regeringen har även överlämnat propositionen – en mer förutsägbar byggprocess till . Förslagen innebär att det införs en ny aktör i lagen, certifierat byggprojekteringsföretag, som ska kunna användas för att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen. Bostadsbyggandet kan gynnas av att repeterbara processer underlättas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 32 (SD): Tack, , för svaret! Regeringen ger gärna sken av att man gör mycket för att det ska byggas mer småhus och villor i , men jag skulle vilja påstå att man helt saknar egen politik för att göra just detta. framhäver att man arbetar på flera fronter för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggande. Han framhåller bland annat förslaget om privat initiativrätt. Men just förslaget om privat initiativrätt är ju ett gammalt förslag från som blev ett tillkännagivande /15 i civilutskottet. Regeringen var då emot det. Så här skrev Socialdemokraterna och i sin gemensamma reservation nummer 7 mot privat initiativrätt: ”Bestämmelserna om att ta fram detaljplaner är utformade för att möjliggöra en demokratisk planeringsprocess där tillfälle ges till insyn och samråd. Vi anser inte att det finns skäl att ändra dagens principiella utgångspunkter för hur ett planläggningsarbete ska initieras och genomföras.” framhäver detta som regeringens egen politik, trots att det är uppenbart att oppositionen har tvingat igenom det mot regeringens vilja. Men det är bra att Socialdemokraterna har ändrat uppfattning i denna fråga. Sanningen är att regeringen egentligen gör mer för att försvåra och fördyra för dem som vill bygga och äga sitt boende i än den gör för att underlätta. Det stämmer att regeringen har kommit med flera propositioner . Men nämner bara några av dem. De flesta propositioner och förslag från regeringen har trots allt varit till nackdel för de normala villaägarna i , skulle jag vilja påstå. Eller vad säger vi om de nya avloppsdeklarationerna, som kommer att drabba alla som bor utanför räckvidden för de kommunala vatten- och avloppsavläggningarna? Inte nog med att man har byggt dyra anläggningar efter alla ständigt försvårande krav som regeringen hittar på, ofta med högst tveksam miljönytta – nu ska man dessutom betala ett antal för att besiktiga fungerande anläggningar. Det ska återkomma runt . Samma proposition hotar dessutom att riva ut fullt fungerande avloppsanläggningar utan mätbara utsläpp om de inte bevisligen uppfyller de tekniska kraven. Propositionen heter Vägar till hållbara vattentjänster, och jag hoppas att den inte kommer att passera civilutskottet utan avstyrkan. Det är inte direkt så att en sådan proposition ökar viljan att investera i en liten stuga på landet. Regeringen har också ställt sig positiv till och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda. Direktivet är visserligen inte färdigförhandlat men säger tydligt att alla byggnader ska vara nollemissionshus till 2050. Regeringen delar visionen i förslaget. har redan skickat ett uppdrag till för att se hur man kan börja införa energideklarationer även på renoveringar och hur dessa kan beläggas med krav. Som framgår av förslaget till direktiv kommer detta att drabba alla villaägare. Alla byggnader ska alltså bli nollemissionsbyggnader. Det är inte direkt så att det ökar lusten att bygga nytt . Även om man får bygga annat än nollemissionshus måste alla byggnader vara nollemissionsbyggnader . är en väldigt när det handlar om att bygga ett nytt hus. 33 Statsrådet (S): Jag tackar för inlägget. EU:s energidirektiv är inte färdigförhandlat, som mycket riktigt konstaterar. Jag har noterat att ganska hade en interpellationsdebatt med ansvarigt statsråd om den frågan. I förhandlingarna om detta är det en uttalad ambition för regeringen att se till att det inte leder till ökade administrativa kostnader. Förhandlingarna pågår fortfarande, som ansvarig minister också framhöll i den interpellationsdebatten. Den specifika frågan i den här interpellationen gäller behovet av att få ytterligare underlag från för att bättre kunna ta ställning till efterfrågan på olika boendeformer. Den frågan är i ganska stor utsträckning relativt teknisk, och jag skulle vilja återkomma till den lite mer i detalj. tar fram produkter med det här syftet. Man tar fram flera produkter där läget på bostadsmarknaden sammanfattas på ett ganska tydligt sätt. Ett exempel är indikatorer, som publiceras . De innehåller beskrivningar kopplade till efterfrågan. Det handlar om vilken typ av bostäder som efterfrågas, till exempel småhus, och hur det ser ut i relation till prisläge och byggtakt på regional nivå. Sedan har ju kommunerna, som jag var inne på, ett stort ansvar för att känna till hur förutsättningarna ser ut på den lokala bostadsmarknaden. Vår proposition Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden, som vi har lämnat till , är ett försök att se till att det blir mindre av fritt valt arbete och att kommunerna analyserar vilka bostadsbehov som inte tillgodoses. Det ska göras enligt riktlinjer som tar fram. På det sättet får också möjligheter att bättre analysera vilka bostadsbehov som inte tillgodoses. Därmed kan man få en heltäckande bild av hur både behov och efterfrågan ser ut runt om i landet. Precis som framhåller är det så att den här regeringen har vidtagit och kommer att vidta åtgärder för att säkerställa att vi klarar av att möta klimatomställningen. Det är ju en ödesfråga inte bara för utan för hela världen. Men man kan också konstatera att byggandet av småhus har ökat då regeringen suttit vid makten. Det har ökat från någonstans kring 8 000 bostäder i småhus till nu närmare 12 000 . Det är väl det här som är nyckeln: att försöka hitta en politik där vi klarar av att ställa om vårt samhälle som vi klarar av att bygga fler bostäder. Vi ska inte bara bygga småhus, utan vi ska klara av att bygga småhus, bostadsrätter och hyresrätter för att bygga bort den bostadsbrist som vi fortfarande har i en majoritet av landets kommuner. 34 (SD): Jag kan ta vid när det gäller efterfrågan. Undersökningar om var människor vill bo är ganska tydliga med att de allra flesta vill bo i småhus, såsom villor eller radhus. Även bland dem som inte vill bo i småhus vill de allra flesta äga sin bostad. Därför är det förvånande att regeringen lägger så enormt mycket krut på att subventionera hyreslägenheter. Subventionerna av hyreslägenheter, som mitt parti och Alliansen visserligen har stoppat till vissa delar men som ändå fortsätter att rulla på i , har lurat kommunerna att bygga just hyreslägenheter, trots att det i många kommuner snarare är en stor efterfrågan på villor och andra småhus. När det gäller att bygga villor och andra småhus är det andra saker som behövs än subventioner och pengar. Det är snarare så att man behöver gå in i regelverken och se varför det är så få hus som byggs. Jag menar fortfarande att det är relativt få hus som byggs, även om det har gått upp lite . Det är rimligt att den som äger en villa betalar sin egen bostad, betalar sina egna renoveringar och betalar sin egen energieffektivisering. Men det finns ingen rimlighet i att göra det regeringen gör. Villaägarna ska utöver sina egna kostnader också betala för att bygga andra människors hyreslägenheter och betala för deras renoveringar och deras energieffektiviseringar. Det är det de indirekt gör när man ger stöd till vissa boendeformer men inte andra. Stöden bygger egentligen inte alls på var människor har det sämst ekonomiskt. Många av de nya hyreslägenheterna byggs i attraktiva lägen och hyrs av människor med mycket hög lön till subventionerade hyror. Det är fördelningsekonomiskt väldigt dåligt och orimligt. Jag tycker att fördelningspolitik ska bygga på individer. Man ska stödja individerna oavsett vilken boendeform de råkar välja. Byggandet av småhus har ökat från 8 000 till 12 000. Men tittar man lite längre tillbaka i tiden ser man att det byggdes väldigt många småhus framför allt . Det kanske kan vara förvånande, med tanke på att vi då hade miljonprogrammet med väldigt många hyreshus. Men det var alltså även ett stort antal småhus som byggdes. I runda slängar byggdes det 30 000 småhus . Det fortsatte att ligga ganska högt, och ända var det ganska höga siffror för småhus. När man nu pratar om att det har gått upp från 8 000 till 12 000 är det inte på långa vägar vad som behövs. Vi skulle behöva en fördubbling av dagens siffror, alltså uppemot 25 000–30 000. Det har vi legat på tidigare. Och vi har kunnat ligga på det som vi har byggt lägenheter, så jag ser inte att det finns ett motsatsförhållande mellan att bygga lägenheter och att bygga småhus. Att i runda slängar bygger småhus medan snittet i EU, enligt vad jag har läst, ligger småhus är problematiskt. bygger färre småhus än alla andra länder i . Att vi har gjort det är också problematiskt. Det handlar inte , utan har legat i bottenskiktet när det gäller att bygga småhus. 35 Statsrådet (S): Det stora intresse som fanns och fortfarande finns för det investeringsstöd vi hade för att bygga billiga hyresrätter visar att byggherrarna ser en fortsatt efterfrågan på denna typ av bostäder. Det har ju beviljats för byggandet av över 50 000 bostäder, och många av dessa bostäder hade inte byggts annars. De har byggts i delar av landet där de inte hade byggt utan detta stöd. Det handlar inte om en motsättning mellan hyresrätter, bostadsrätter och småhus. Vi behöver fler bostäder i alla olika upplåtelseformer, småhus och flerbostadshus, och vi behöver det i hela landet. När vi tillträdde hade ett årligt bostadsbyggande på 20 000 bostäder. Om 8 000 av dessa var småhus var en högre andel av bostadsbyggandet småhus. Men det var sämre för ekonomiska utveckling, och det var en sämre politik för att möta den bostadsbrist vi ser i kommuner runt om i landet. Politiken för att se till att vi klarar att bygga fler bostäder i olika upplåtelseformer, flerbostadshus och småhus, handlar inte om att ta bort de stöd som fungerar för att bygga fler billiga hyresrätter som människor har råd att efterfråga. Det måste i stället handla om en politik som underlättar för byggandet av alla typer av bostäder. För att återkoppla till detta med gynnat boende tror jag att är ganska ensam om uppfattningen att hyresrätten är en gynnad boendeform på svensk bostadsmarknad. Givetvis måste vi också stärka människors möjlighet att efterfråga en bostad. Regeringen har mottagit två utredningar. En utredning från handlar om att underlätta för förstagångsköpare på just den köpta bostadsmarknaden. Detta skulle kanske också kunna leda till byggandet av fler småhus. Den andra utredningen, som presenterade, handlar mer om hur man ska underlätta för människor som har svårt att efterfråga en ändamålsenlig bostad över huvud taget, även på den hyrda bostadsmarknaden. Båda dessa förslag är nu ute på remiss och kommer att kunna underlätta på efterfrågesidan i att stötta dem som har svårt att komma in på bostadsmarknaden, både den hyrda och den köpta. Det är dock inte allt regeringen gör. Jag nämnde några exempel i mitt inledande svar. En annan fråga som är viktig för ökat bostadsbyggande är att vi tillgängliggör mer mark. Här har regeringen under detta år gett i uppdrag till både och att se över mer än 500 riksintressen som har pekats ut av länsstyrelserna för att de brister i aktualitet och utsträckning och står i konflikt med eventuellt bostadsbyggande. På detta sätt hoppas vi att vi kraftigt kan minska de statliga anspråken och tillgängliggöra mer mark för bostadsbyggande runt om i landet. Att kommuner får möjlighet att tillgängliggöra mark för byggande av småhus är också ett sätt att se till att vi klarar av att bygga fler småhus. 36 (SD): behöver en bättre politik för att bygga fler och olika boendeformer. Det behövs småhus, radhus och ägarlägenheter. Framför allt behövs det en politik som förenklar och underlättar att bygga det som faktiskt efterfrågas. Precis som arbetsmarknaden kräver olika kompetenser behöver bostadsmarknaden anpassas efter efterfrågan. När människor flyttar från hyreslägenheter till sina drömboenden i hus och radhus blir det plötsligt hyresrätter lediga till dem som har svårt att ha råd med nybyggda lägenheter. Det är inte fel att bygga hyresrätter, men det ska inte ske genom subventioner som betalas av skattekollektivet, särskilt inte när det blir de människor som redan har råd med hög hyra som hyr dem eftersom det är få som kan efterfråga de nybyggda, dyra lägenheterna. Regeringen måste sluta straffa villaägarna med ständiga nya pålagor. 12 750 småhus är även det alldeles för lite; det behöver mer än fördubblas. Då måste regeringen sluta straffa dem som äger småhus i . Ta i stället bort andra amorteringskravet och sluta elda på inflationen med vad jag påstår är sossepriser på bränsle och energi. Att skylla på när mer än hälften går till skatt är kanske lite taskigt – även om jag inte har några problem med att man är taskig mot . Vi skulle kunna ha betydligt lägre priser på bränsle och energi. Det skulle i sin tur göra att vi inte hotas av höjda räntor, vilket vi nu ser ut att göra. Det är ju detta som driver inflationen i . Om regeringen gör detta skulle vi få en bättre bostadsmarknad. 37 Statsrådet (S): Jag tackar för debatten. Den diskussion vi har fastnat i om Putinpriser är smått bisarr. När vi har högre priser på energi och bränsle över hela , och det har fått genomslag på inflationen i euroområdet, i och på andra sidan är det på något sätt regeringens fel. Man kan såklart tacka för den stora tilltro de har till socialdemokratins möjlighet att påverka världsmarknadspriserna på energi och drivmedel, men i detta fall är det tydligt sammankopplat med Putins olagliga och oacceptabla invasion av och krigföring i . När det gäller svensk bostadsmarknad delar jag uppfattningen att vi behöver bygga mer. Vi behöver hålla uppe den historiskt höga byggtakt som vi har ; vi bygger mer än vad vi har gjort . Vi har börjat beta av det underskott av bostäder som har skapats genom att det byggts för få bostäder i relation till befolkningstillväxten. Socialdemokraternas politik har sedan tillträdet gjort skillnad. Enligt bedömning påbörjades byggandet av 66 000 bostäder. Vi kommer att behöva fortsätta med denna politik. Vi kommer att behöva upprätthålla den höga byggtakten i åtminstone till för att kunna bygga bort bostadsunderskottet. Vi ska se till att bygga fler småhus och bostadsrätter, men vi ska också bygga billiga hyresrätter som vanligt folk har råd att efterfråga. Tack igen, , för debatten! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:444 om ökat bostadsbyggande på landsbygden 38 Statsrådet (S): har frågat mig om det stämmer att utredning om finansiering av byggande på landsbygd är avskriven och om så är fallet vad orsaken till detta är och vad regeringen nu konkret gör för att öka möjligheterna för bostadsbyggande på landsbygder. Frågan om statliga topplån för att bygga och bygga om bostäder på landsbygden är högst aktuell i den allmänna debatten och av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden bereds inom . Det har byggts för få bostäder i . Men minskar enligt underskottet av bostäder, och antalet färdigställda bostäder förväntas nå den högsta siffran . Det är glädjande. Regeringen har arbetat på flera håll för att skapa bättre förutsättningar för bostadsbyggandet. För att underlätta byggandet av både flerbostadshus och småhus har regeringen i propositionen – en mer förutsägbar byggprocess föreslagit att certifierade byggprojekteringsföretag införs som ny aktör i lov- och byggprocessen. Regeringen har även gett och i uppdrag att ompröva vissa riksintressen som länsstyrelserna har identifierat har brister avseende både aktualitet och utbredning. En utgångspunkt för uppdraget är att minska målkonflikter mellan riksintressen och bostadsbyggande, samt att frigöra mer mark för planering och bostadsbyggande. Det investeringsstöd till hyresbostäder och bostäder för studerande, som har avskaffats på , och initiativ, har beviljats för drygt 53 700 bostäder. Investeringsstödet har bidragit till att det i hela landet har byggts bostäder som annars inte skulle ha byggts. Mer än hälften av de bostäder som har beviljats stöd ligger utanför de tre storstadsregionerna. Nästan var sjätte bostad finns i kommuner i övriga landet, det vill säga kommuner som varken tillhör storstadsregionerna, är stockholmsnära, stora eller har haft en hög befolkningstillväxt. Det stora intresset för investeringsstödet tyder på att byggherrar bedömer att det fortsatt finns ett behov av – och möjligheter att långsiktigt hyra ut – hyresbostäder med en relativt sett lägre hyra. Att detta fungerande stöd nu avskaffats beräknas få konsekvenser i form av färre nya hyresbostäder och bostäder för studerande i landet framöver. 39 (C): Tack så mycket, , för svaret! Jag tror att det är första gången som jag har möjlighet att träffa ministern. Ministern har en väldigt fin daladialekt, och det tackar vi för, inte minst nu när vi nu debatterar bostadsbyggande på landsbygden. Jag vet att precis som är ett stort landsbygdslän. Jag har valt att ta upp frågan om bostadsbyggande på landsbygden. Mycket av debatterna i kammaren fokuserar ändå väldigt mycket på städerna. Utmaningen för landsbygden är stor. Rörelsemönstret börjar nu bli annorlunda. Inte minst märkte vi under pandemin att fler börjar flytta till landsbygden och kanske först och främst till stadsnära landsbygdsområden. Problemet är att banken inte vill låna ut pengar om man framför allt vill bygga småhus. Som jag skrev i interpellationen har i gjort en undersökning bland kommunerna i där man frågat: Vad är den största utmaningen för att fler ska våga bygga hos er? De säger ganska unisont att det är banken. Produktionen är lika dyr att bygga kanske i som den är någon annanstans i . Problemet är bara det att marknadspriset kanske är halverat när man är färdig med byggandet. Det gör att banken inte alla gånger är speciellt intresserad av att låna ut trots att man kanske ändå som byggare har fasta jobb och en fast inkomst. Jag kommer från kommun. Det ligger ganska nära kommun. Där har den gröna industrin tagit väldigt mycket fart. Man hinner helt enkelt inte med sitt bostadsbyggande i . Därför dammsuger man områden runt omkring och inte minst min hemkommun . Det finns knappt ett hus att uppbåda längre. Även värdet för mitt hus i med 15 invånare har gått upp till det dubbla, vilket jag i och för sig tackar för. Det är bara det att ska vi få fler att flytta till området och även till andra kommuner på landsbygden i är det ett problem. Om det inte finns någonstans att bo, och man inte får låna pengar från banken för att bygga, har vi uppenbarligen ett stort problem. Jag vet ett annat exempel. Det ett stort skogsföretag som heter i . Det är ett miljardföretag. När det skulle bygga ut sina fabrikslokaler till det dubbla hade det problem med att få låna från banken. Det var tvunget att gå in med aktier som garantier för att banken skulle låna ut. Jag minns att ägaren sa till mig: Jag vet att jag inte kommer att få tillbaka de här pengarna, för jag bygger nu egentligen största skotergarage. Så ser verkligheten ut. Det tror jag att ministern är medveten om. kom en utredning från , som regeringen hade initierat. Den handlade om just det jag pratar om, finansiering av bostadsbyggande på landsbygden och inte minst av småhus. Den var färdig 2019, och det är . I svaret från ministern säger han att den bereds på . brukar det vara ett finare svar för: Vi gör inte någonting åt den. Den ligger i en byrålåda, men vi får se om vi gör något. Jag hoppas verkligen inte att det är så, ministern. Jag hör från tjänstemän i Region som har varit i kontakt med att det är just så att utredningen har lagts i en byrålåda eftersom den enligt uppgift ogillades av . Min fråga till ministern är då: Är det här sant? Vad tycker ministern själv om förslag? 40 (SD): Jag kände att jag hade lite mer som jag ville ställa frågor om just när det gäller byggandet på landsbygden när vi också kommer in på detta. Det finns flera problem med byggande på landsbygd. Bankerna är ett bekymmer. Man har helt enkelt svårt att få lån. Ett annat stort bekymmer är att Lantmäteriet tar så enormt på sig att stycka av tomter. Att de dessutom är dyra gör inte direkt saken lättare. Till det ska läggas att det finns diverse faror och mörka moln på himlen framöver. Vi kommer att kunna se att den här vatten- och avloppspropositionen, som jag tog upp i ett tidigare inlägg, kommer att påverka landsbygden. Man kommer att bli tvingad att göra deklarationer på sitt vatten och avlopp. Risken finns att man kommer att drabbas av ytterligare kostnader på grund av det. Det ökar inte direkt bankernas vilja att låna ut pengar till landsbygdshus. Sedan har vi frågan om nollemissionshusen. Alla hus ska bli nollemissionshus . Det betyder att alla hus även ute på vår landsbygd ska renoveras och rustas upp. Det är en kostnad som kommer att drabba den som äger huset. När bankerna får upp ögonen för det är det också en sak som nog gör att bankerna blir ännu mindre intresserade av att låna ut pengar till hus på landsbygden. Totalt sett kan man säga att det finns enorma problem att få det att gå ihop i slutändan. Jag förstår faktiskt inte hur regeringen har tänkt att den ska få människor att vilja bo på landsbygden. Även om i sitt tidigare inlägg talade om Putinpriser vill jag fortfarande hävda att mer än hälften av priset på diesel är skatt. Om mer än hälften av priset är skatt finns det en ganska stor potential att förändra åtminstone halva priset. Det skulle påverka möjligheten att bo på landsbygden ganska radikalt Redovisningsreglerna är en annan sak om ofta kommer upp som problematisk. menar man att subventioner är en lösning på redovisningsreglerna. Men redovisningsreglerna är oftast bekymmer inte ekonomiskt utan bara just redovisningsmässigt. Det går ofta att hitta möjligheter att bygga hus och även hyreshus på landsbygden och att få in en hyra så att det går runt.