prot · H90983 · 2022-03-17 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövning Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2021/22:21 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2021/22:399 Interpellation 2021/22:399 Åtgärder för att tillgodose fjällräddarnas behov av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:151 till arbetsmarknadsutskottet 2021/22:NR1 och OSSE1 till utrikesutskottet 2021/22:4437–4443 till socialförsäkringsutskottet § 5 Extra ändringsbudget – Garanti till Internationella återuppbyggnads- och för lån till betänkande 2021/22:FiU45 Extra ändringsbudget – Garanti till Internationella återuppbyggnads- och för lån till (prop. 2021/22:152) Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras trots att det varit tillgängligt än före den dag då det skulle behandlas. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 9.) En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga § 6 En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga betänkande 2021/22:NU16 En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga (skr. 2021/22:3) 1 (S): startade rättsvidriga och omänskliga attack på . Konsekvenserna känner vi bara delvis till. Bland annat har tusentals dödats, såväl soldater som civila och såväl vuxna som barn. Det sätter såklart saker och ting i perspektiv. Kriget kommer dock även att påverka världsekonomin för . Därför är frågor om vår ekonomi och vårt näringslivsklimat viktiga i detta läge. Regelgivning, vilket är frågan för dagen, är en väsentlig del av näringsklimatet. betänkande nummer 16 handlar om regelförenkling för företag. Det kan tyckas vara en fråga som enbart berör några få företagare, men det är inte korrekt. Det övergripande näringspolitiska målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Förenklingspolitiken är en viktig del i detta arbete. är i grunden väl rustat efter pandemin och kommer att vara väl rustat när krig i till slut är över. Det som behövs och kommer att behövas framåt är en aktiv jobbskapar- och tillväxtpolitik, för många av de företag som har övervintrat dessa kriser kommer att vilja och kunna växa. Här är det viktigt med en klok konjunkturell stimulans men också en klok strukturell politik. Där är jag glad att statsminister så tydligt har deklarerat att vi ska driva på den gröna industriella revolutionen med investeringar i hela landet, fru talman. Så minskas utsläppen, och så hamnar framtidens jobb i . Även i detta arbete är förenklingspolitiken viktig för att den viktiga omställningen inte ska försenas på grund av reglerna. Runt om i hela landet pågår just nu den gröna industriella revolutionen med fossilfri stålproduktion, batterifabriker och eldrivna tunga lastbilar. Det minskar utsläppen och ger tusentals nya arbetstillfällen i hela vårt avlånga land. Det här är en klok näringspolitik som leder till tillväxt, och i detta är regelförenkling en mycket viktig beståndsdel. Vi vet nämligen att fyra av fem nya jobb uppstår i små och medelstora företag – och vi vet även att det är de företagen som drabbas hårdast av regelkrångel. Därför är regelförenkling också en del av en aktiv jobbskaparpolitik. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga Jag är glad att regeringen arbetar aktivt med just de här frågorna, och det är därför jag och Socialdemokraterna yrkar bifall till förslaget i betänkande NU16 och avslag på motionerna. I grund och botten är vårt företagsklimat viktigt eftersom det skapar jobb och tillväxt i hela vårt land och därmed är med och finansierar både vårt välfärdssystem och vårt samhällsbygge. Precis som aviserades i budgetpropositionen presenterade regeringen nya mål för förenklingspolitiken. De är nu beslutade. Jag är glad att det finns en kontinuitet mellan de mål som sattes upp 2012 och de som är beslutade. I grund och botten handlar målen om att reglerna ska vara proportionerliga och bidra till svenska företags tillväxt, konkurrenskraft och omställningsförmåga regelkostnaderna inte ska öka utan faktiskt minska som andel av bnp och att kostnadsutvecklingen i ska vara lägre än i vår omvärld förvaltningsmyndigheters handläggningstider för ärenden som rör företag ska bli kortare myndigheters bemötande och service ska vara företagsanpassat och fungerande den digitala andelen av tjänster gällande företagens kontakter med det offentliga ska öka – detta är mycket viktigt – och att företagen på lång sikt ska kunna lämna en uppgift en gång och på ett ställe. Detta är i grunden mycket bra politik, även om dessa frågor oftast inte är partiskiljande. Vi måste hålla tillbaka de kostnader som följer av regler. Näringsministrar med olika partinålar har här i talarstol talat om förenklingspolitiken och att den måste bidra till att svensk konkurrenskraft stärks. Regeringens mål är inte bara ord, utan de handlar om att det just nu händer väldigt mycket på det här området. Jag är övertygad om att det exempelvis finns stor potential i digitaliseringen när det gäller just regelförenkling, bland annat genom att utvecklas. Statskontoret har just nu i uppdrag att göra målet om digitalisering mätbart, och myndigheter har ett uppdrag att arbeta med digital omställning. Andra förslag på bättre regelgivning återfinns i mikroföretagsutredningen, som har varit ute på remiss. I den finns flera viktiga förslag som är strukturellt viktiga för att förbättra den svenska regelgivningen, bland annat kopplat till konsekvensutredningar men också kopplat till mandat. Det är bra, och det visar att regeringen har insett vikten av regelförenklingar. Jag tror också att en bättre implementering av EU-regler är en nyckel eftersom en majoritet av regelkostnaderna, eller de tillkommande regelkostnaderna, kommer just från EU-regler. Även här finns det förslag i den nämnda utredningen som har varit på remiss. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga Slutligen pågår också arbetet med att underlätta för företagare i kontakten med myndigheter och kommuner. Det gläder mig att arbetet med att korta myndigheters handläggningstider och förbättra kommunernas tillsyn nu bedrivs med kraft. Exempelvis finns det även här en utredning som handlar om miljöprövning, och länsstyrelserna har dessutom i uppgift att förbättra sin myndighetsutövning. Det är viktigt för många företagare. Sedan vet vi att företagen likafullt uppfattar att reglerna blir fler och mer krångliga och att kostnaderna dessutom ökar . Detta måste vi ta på allvar, som vi också måste acceptera att det inte är en lätt fråga. Jag tycker att alliansregeringen –2014 ska ha kredd och heder för att den arbetade så hårt med de här frågorna, bland annat med i spetsen. upplevde företagen att reglerna blev mer krångliga och att kostnaderna ökade. Kort sagt: Jag tror att det behöver finnas en politisk enighet här i riksdag för att på riktigt komma framåt i de här frågorna. Olika myndigheter har lyft fram vikten av att göra sektoriella regelöversyner just för att kunna ta bort regler som inte fungerar. Därför är jag glad att regeringen exempelvis har gett i uppdrag att se över den samlade regelgivningen inom livsmedelsområdet. Detta kan göra stor skillnad för de företag som är verksamma i den här sektorn. Det ska göra är att löpande genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan för att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften eller innovationsförmågan. De ska identifiera brister i tillämpningen och dessutom lämna förslag på förenklingar. Det finns mycket goda skäl, fru talman, att arbeta strukturellt med de här frågorna och att arbeta med strukturella reformer på det här området. Det handlar till exempel om digitalisering, bättre regelgivning och sektoriella regelöversyner. Vi vet att förändring i dessa frågor inte kommer genom klatschiga formuleringar här i riksdag utan genom hårt arbete långt nere i verktygslådan. Det är viktigare än poppiga förslag om solnedgångsklausuler. Jag menar att vi ska vara nöjda med de reformer som genomförs. måste vi acceptera att mer behöver göras framöver. Sammanfattningsvis, fru talman, händer det väldigt mycket just nu inom näringspolitiken. De första stegen mot en grön omställning tog vi redan när vi i gick före med det gröna folkhemmet. Vårt förtroende i omvärlden stärks när svenska innovationer och lösningar exporteras över världen. Just nu pågår en global klimatkapplöpning där springer i ledarklungan. Industriklivet och Klimatklivet angav riktningen, som ni vet, och kommer att utvecklas, precis som vår statsminister har sagt. ska investera sig ur en eventuell lågkonjunktur . Då sker det genom en kraftfull grön återstart av svensk ekonomi. Därför måste arbetet med regelförenklingar fortsatt vara en prioritet. Det är viktigt, riktigt och nödvändigt att regelkostnaderna minskar, att myndigheternas handläggning i allmänhet och tillsynsprocesserna i synnerhet snabbas på samt att digitaliseringen skyndas på så att företagen kan lämna uppgifter digitalt på en plats. Det här är bra för företagen, för jobben och för tillväxten. Det är, kort sagt, bra för . 2 (M): En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga När kriget pågår i behöver vi ändå fortsätta med politiken i vardagen, och det är detta vi gör här . Vi debatterar en förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft och innovationsförmåga. Det måste bli enklare att driva företag. Minskad byråkrati och minskat regelkrångel är nödvändigt. Dessa meningar framstår med all säkerhet som klyschor ute bland företagen i deras vardag, speciellt i ljuset av att svenska företag lämnar in runt 96 miljoner blanketter till 90 olika myndigheter. Några av dessa myndigheter är , och . Utöver detta utövas tillsyn av länsstyrelser och olika specialmyndigheter. Alla dessa kontakter skapar orimliga bördor för våra företag. Reformen En dörr in, som handlar om att man lämnar uppgifter en gång och att dessa slussas vidare till ansvarig myndighet, är ett steg som är bra. Vi vill att detta ska gälla för fler myndighetskontakter och att målsättningen ska vara att det ska ske överallt. Något som också verkligen underlättar arbetet för såväl företag som medborgare är digitalisering. är ett bra exempel på hur till exempel deklarationer förändrats . Vi ser att det finns länder i vårt närområde som är duktiga på detta med digitalisering. I sker i stort sett all kommunikation mellan myndigheter och företag digitalt. har ett försprång mot oss i , och vi får gärna ta efter dem när det handlar om regelförenkling och digitalisering. De är värda att titta på. behöver växla upp digitaliseringen för att underlätta för företagen och för utveckling och användning av datasystem. måste det finnas en förstklassig säkerhet. Detta är ju nödvändigt. Vi vet att vi har samhällsviktiga aktörer, till exempel Transportstyrelsen och , som tidigare orsakat det vi kallar skandaler. Det här får inte upprepas. Vi tycker att regeringen kan och bör göra mer på detta område. Företag behöver också söka tillstånd och bygglov samt göra registreringar. Då handlar det om handläggning hos myndigheter. Dessa processer kan dra ut , begränsa företagen och förhindra eller omöjliggöra för dem att komma framåt när de så behöver. Vi har riktat tillkännagivanden om detta längs vägen. Dessa sega och utdragna processer blir hinder för företagen. Medan regeringen anser att dessa tillkännagivanden är slutbehandlade menar vi att de grundläggande problemen med långa handläggningstider kvarstår, bland annat när det gäller miljötillstånd. Det kan ta innan det är klart. Detta är kostsamt, och det är helt orimligt att man inte får besked. Dessutom är det inte rätt att företag ska behöva gå igenom processer som de lägger mycket kraft och tid på utan att det finns klara och tydliga regelverk. I går lyssnade jag tillsammans med andra på , som har ett företag som vill utveckla sin verksamhet inom skogsindustrin. Vid ansökan till skulle hennes företag komplettera med 3 000 sidor. Svaret de fick gällande vad de behövde göra med sin verksamhet var väldigt luddigt. Det handlade om att de behövde byta miljö. Företaget skulle hitta alternativ till lokalisering. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga sa att de inte begriper svaret de fått från . Hon sa att de har försökt och att de har berättat att de inte klarar av att svara på frågan. Företaget självt, som föreslås byta lokalisering, har köpt upp fastigheter i sitt närområde för att inte påverka omgivningen. De mäter för att hålla den nivå som de behöver hålla för att inte komma över de mätbara tal som finns att jämföra sig med. Detta är ett företag som vill jobba med hållbarhet. De fick till slut avslag. Detta innebär att företaget inte kan skapa mer tillväxt och att de inte kan anställa fler personer, vilket de skulle önska. Som jag ser det måste det finnas klara och tydliga direktiv till länsstyrelserna om hur man ska agera. Det här är ett typexempel på hur det inte får gå till. När man dessutom får kompletteringar att göra under det som i folkmun kallas jullov eller semestrar kan var och en förstå att detta är organisationer som är underbemannade på grund av att folk har ledigt. När man då ska anlita hjälp för att klara av att skriva dessa handlingar finns det färre människor som kan utföra detta. Man ska inte behöva lägga tid på det här. Tillsyn och tillståndsprocesser är också förknippade med avgifter. Det är vanligt att totalsumman för det offentliga används och att parametrar utanför själva kostnaden kan tillkomma för företagen. Ett sådant exempel är omsättningen. Skattebetalarna ska inte behöva bekosta den pengasumma som är reglerad på avgiftssidan och som man får betala in som företagare. Det finns också en risk att skötsamma företag betalar mycket fastän de har liten påverkan, medan andra företag påverkar mycket men orsakar stora kostnader för samhället. Därför vill vi underlätta genom att ha en självkostnadsprincip – den enskilde betalar för den tillsyn han eller hon får snarare än ett snittpris. Som vi hört tidigare bedrivs tillsynsverksamhet av såväl kommuner som länsstyrelser och statliga myndigheter. Det finns skäl att se över hur de i större utsträckning kan arbeta tillsammans för att gemensamt hitta kvalitet och service för företagen. Ett sådant exempel är när flera aktörer är inne i livsmedelsbranschen. Restaurangnäringen får ofta träffa olika myndighetskontakter. Jag vet från besök i till exempel att de har ett system med en väg in – entreprenören träffar alla myndighetsdelar för att underlätta arbetet. Jag vet också att det finns företag som har verksamhet i andra kommuner än och som berättar om en helt annan sida där det blir långvariga processer. Vi bör använda de goda exemplen i vårt land för att lokalt underlätta för företag att skaffa jobb och växla upp sina verksamheter. För nästan precis , , presenterade sin slutrapport om mål för förenklingsarbetet i centrala myndigheter. Rapporten visar att utvecklingen av handläggningstider och kundnöjdhet inte går i den riktning som man skulle önska. Det skickar signaler om att det som görs inte leder rätt. Då behöver man också ta ett omtag om styrningen från regeringens sida. Detta för mig in på att det är viktigt med service till vårt näringsliv och viktigt att det är förutsägbart. Därför föreslår vi moderater tillsammans med att myndigheter ska arbeta med förutsägbarheten, så att företagen möter en servicegaranti gällande en kort, effektiv och rättssäker tillämpning. Vi vill att det tydligt ska framgå vad sökande företag ska kunna förvänta sig när det gäller tydligt definierade och tidsatta garantier avseende handläggning och beslut. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga vill motverka överimplementering av EU-lagstiftning. Därför vill vi se ett implementeringsråd eller liknande inom , som får till uppgift att granska och brett bedöma konsekvenserna av genomförande av EU-lagstiftning och att bevaka att företagen inte får nya betungande regelbördor att hantera. Vi vill att detta implementeringsråd också ska ha till uppgift att säkerställa att EU-reglerna innebär minimala kostnader för företagen. Vi önskar också se en gemensam webbplats där expertyttranden från inte minst samlas och publiceras. Vinsten med detta är att man kan ge olika intressenter i samhället möjlighet att lättare nå relevant material och att man kan ge en bättre bild av nya förslag som kan komma att påverka företagen. kan det vara en väg för företag att utöva inflytande över utformningen av ny lagstiftning. Att minska regelbördan innebär inte bara att lämna konkreta ändringsförslag. Det innebär också att det är viktigt att utvärdera beslutade regelverk, så att det blir en uppföljning av om de ger god och önskad effekt. Därför är det viktigt med ett systematiskt arbete med regler och regelförenklingsåtgärder. Hur detta ska lösas kan se olika ut, men en aspekt är att det måste finnas kontrollstationer. Vårt näringsliv behöver inte mer av tung byråkrati. Vi välkomnar den förenklingsskrivelse som regeringen kommit med, men den saknar direkta åtgärder för hur målen ska nås. Man behöver se över detta med processinriktade åtgärder och se till att man inte överimplementerar. Det ska vara tydliga och mätbara mål. Syftet ska vara att minska krångel och kostnader. En samlad central samordningsfunktion på skulle göra detta. Konsekvensutredningar och systematik i arbetet skulle stärka ägandet i frågan. En annan åtgärd skulle vara att regeringen i en skrivelse återrapporterar till , som ska se på de här målen, om hur arbetet fortskrider. Jag anser att solnedgångsklausulen – en regel in och en regel ut – fyller en funktion. Den är inte bara populistisk, som hävdades av en tidigare talare, socialdemokraten . Vi vill också från vår sida se på regulatoriska växthus och sandlådor för nya innovationer och försöksverksamheter med begränsning och rum. Tanken med sådana är att utveckla teknik och regelverk parallellt för ett tryggare och snabbare lärande. Detta arbetssätt används i länder som , och som ett strategiskt verktyg. Det har visat sig att ny teknik fastnar i systemen när den kommer ut i vårt land. Man stöter på patrull då nya frågor inte passar in i de redan utformade mallarna. Därför, fru talman, behöver det bli tydligt att vi kan konkurrera med hjälp av en effektiv statsapparat som har kontakter ut till myndigheter, kommuner och länsstyrelser. Vårt näringsliv ska kunna jobba med innovation. Nya saker ska bli en del av det vardagliga arbetet. Näringsliv och offentlig sektor ska båda kunna bidra till och delta i utvecklingen av vårt näringsliv. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga Jag står självklart bakom alla våra moderata reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation 10. 3 (SD): debatterar vi NU16, ett betänkande som fokuserar på regelförenklingar för företag. Vi i har tagit på oss en ledande roll i för att lyfta fram regelförenklingsfrågorna. Vi var bland annat först ut med en renodlad regelförenklingsmotion. Den som läser våra förslag där kan snabbt notera att det är konkreta och handfasta förslag vi lägger fram. Kopplat till hur högt värderar regelförenklingsfrågan och regelförenklingsområdet har vi i detta betänkande inte mindre än tio reservationer, men för tids väljer jag att yrka bifall endast till reservation nummer 11, som jag avser att prata lite ytterligare om. Vill man skapa tillväxt och stärka konkurrenskraften för svenska företag utgör arbetet med regelförenkling sannolikt de lägst hängande frukter vi har att tillgå. För regeringen är det inte budgetpåverkande alls att ta bort regler som i efterhand inte visat sig ha tillräckligt hög måluppfyllnadsgrad i förhållande till kostnaderna för våra företag. Trots detta är det generellt sett ett påfallande långsamt arbetstempo i dessa frågor. Som tidigare debattörer varit inne på upplever företagen själva att regelbördan snarare går åt motsatt håll. Kanske följer detta den enkla logiken att det som politiker är roligare att föra in saker än att plocka bort saker. En annan delförklaring är nog tyvärr att många politiker drivs av en tillväxtfientlig agenda – man tror sig rädda världen med allsköns nya regelbördor. Regler för företag är lite grann som arsenik – i små mängder ganska harmlösa, men i större mängder direkt dödliga. Trots detta är det som sagt många företag som har det extremt tufft, inte minst nu kopplat till den pandemi som vi är på väg ur och kriget i . Här måste vi steppa upp. I den här skrivelsen, som i alla fall till viss del ligger till grund för det betänkande vi debatterar, radas det upp ett antal mål om att regelverken ska främja svenska företags tillväxt och konkurrenskraft, att handläggningstiderna ska minskas och en del annat. Det är jättevackra ord, men det är just bara ord tills man sätter detta i verket. Det här är också ord som har sagts av tidigare regeringar, egentligen oavsett färg. Likväl upplever företagen själva som sagt att utvecklingen går åt andra hållet. Då är frågan hur man går från ord till handling. Hur gör man skillnad på riktigt, så att det blir mer än de här skrivbordsprodukterna? Jag och har under framhållit ett koncept för att systematisera regelförenklingsarbetet. Där får näringslivets parter tydligt vara med och bidra till agendan. Ett sådant systematiskt arbete bör ta utgångspunkt i följande tre steg: De svenska näringslivsorganisationerna får möjlighet att, lämpligtvis med som samordnande organ, inkomma med en skrivelse till regeringen där man redogör för vilka regler man önskar förändra, förenkla eller ta bort och i vilken prioritetsordning det ska ske. Näringslivet får därmed vara med och sätta agendan. En förenklingspolitik för stärkt konkurrens-kraft, tillväxt och innovationsförmåga Regeringen hänvisar därefter förslagen till ansvariga departement eller myndigheter och ger dessa i uppdrag att återkomma till regeringen med en skrivelse om vilka förändringar de skulle vilja se på respektive områden och hur man ska gå vidare med de förslag som framförts av näringslivet. Regeringen tar denna skrivelse till oss här i kammare, så att vi kan ta ställning till om vi är nöjda med regeringens förslag på förändring eller avsaknad av sådana. Ett sådant system menar jag blir en rejäl blåslampa mot oss politiker att verkligen jobba med de här frågorna. Vill man väl torde inte detta vara något stort problem. Vad väntar vi egentligen på? Det här förslaget kan införas mer eller mindre och skulle ge rejält plus i statskassan. Jag yrkar återigen bifall till vår reservation nummer 11. 4 (S) replik: Jag tackar för anförandet. Jag har ett par frågor kopplat till anförandet, och en eller två synpunkter. När det gäller den retoriska frågan ”Vad väntar vi på?” är svaret att vi inte väntar på någonting. Precis som jag anförde arbetar regeringen just nu i ett högt tempo för att skapa förändring. Man behöver fundera på hur förändring skapas i verkligheten. Som jag tidigare sa är vår syn att det som behövs är strukturella förändringar som på riktigt påverkar företagen och inte poppiga anföranden här i talarstolen. När det gäller målen, som ledamoten avfärdade som en pappersprodukt, vill jag påpeka att om man tror på målstyrning är målen en viktig del för att skapa förändring.