prot · H909136 · 2022-06-22 00:00:00 — På detta sätt kan olika ideologier och trosriktningar, som verkar för att vårt demokratiska statsskick upprätthålls, stärkas och utvecklas. Det måste dock säkerställas att elever och barn inte utsätts för otillåten religiös påverkan i skolan. Regeringen är tydlig med att elever aldrig får utsättas för otillåten religiös påverkan. lämnade därför regeringen propositionen Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning till , som ställde sig bakom . Propositionen innehåller förslag som ska stärka elevernas religionsfrihet men också öka Statens skolinspektions möjligheter att kontrollera ägar- och ledningskretsen genom så kallade demokrativillkor. Förslagen innebär även bättre möjligheter för tillsynsmyndigheterna att utöva tillsyn genom att en definition av vad som är ett konfessionellt inslag och en konfessionell inriktning införs. Detta är en del av regeringens pågående arbete med att stoppa oseriösa och olämpliga aktörer från att starta och driva förskolor och skolor. Regeringen anser att förslagen innebär ett förtydligande och en skärpning av det regelverk som underlättar tillsynen av verksamheter med konfessionell inriktning. har dessutom remitterat en promemoria i vilken det bland annat föreslås att ett etableringsstopp för fristående skolor och fritidshem med konfessionell inriktning införs tillsammans med ett förbud mot att utöka sådan befintlig verksamhet. Remitteringen avslutades , och förslaget bereds i . 124 (SD): Jag vill börja med att tacka skolministern för svaret. Jag menar att hotet från islamismen blivit alltmer påtagligt. Jag menar också att , som en direkt följd av mångkulturalismen, massinvandringen och islamiseringen som följer i dess spår, på några få årtionden har gått från att vara ett av världens mest trygga och homogena länder till att bli raka motsatsen. Islamisterna har eller årtiondena fått allt större utrymme, inflytande och makt i , med Socialdemokraternas goda vilja. Det islamistiska giftet sprids inte bara från många av de moskéer som finns på svensk mark, utan vi ser tyvärr liknande problematik i de muslimska friskolorna. gjorde journalisten ett mycket uppmärksammat undersökande reportage kallat I skolans våld, där mycket grova missförhållanden på tio muslimska friskolor lyftes fram. Det framkom bland annat att skolor underlät att anmäla så pass grovt våld att det närmast kan jämföras med tortyr av skolbarn och att skolor också underlät att rapportera om uppenbart tvångsgifte. har missförhållanden på en lång rad muslimska friskolor lyfts fram. Låt mig ge några exempel. avslöjade programmet Kalla fakta att Al-Azharskolan i delade upp flickor och pojkar på skolbussen. Det visade sig att flickorna tvingades använda de bakre dörrarna och sitta längst bak, medan pojkarna använde de främre dörrarna och fick sitta längst fram. Även under skolans bönestunder delades eleverna upp, och flickorna fick sitta i ett rum och pojkarna i ett annat. rapporterades det dessutom att ägarna till friskolekoncernen hade häktats misstänkta för ekonomisk brottslighet och penningtvätt. avslöjade att Alsalamskolan i hade mottagit miljonbelopp av den muslimska skurkstaten . Pengarna hade inkommit via en stiftelse, som också driver av finansierade moskéer. Alsalamskolan har tidigare dessutom mottagit skarp kritik av Skolinspektionen, inte minst för sin könsdelade undervisning och oförmåga att följa kursplanerna. senast har vi kunnat läsa inte minst om Römosseskolorna i , som varit väldigt uppmärksammade. Skolinspektionen meddelade att man avsåg att stänga skolorna efter den bristande kontrollen och tillsynen över verksamheten samt allvarlig ekonomisk misskötsamhet. Man har bland annat använt sig av bluffakturor för att slussa miljonbelopp vidare till islamister i . Det ska även ha förts över flera miljoner till ett företag som bland annat har kopplingar till en individ som enligt utgör ett hot mot rikets säkerhet. Römosseskolorna i har för övrigt tidigare kritiserats för att flickor med menstruation inte har varit välkomna till delar av undervisningen. I sitt svar säger skolministern att den sekulära staten ska inta ett neutralt och opartiskt perspektiv i frågor om religion och inte lägga sig i medborgarnas religiösa och konfessionella övertygelser och identiteter. Det innebär dock inte att man får göra precis vad som helst. Man har naturligtvis rätt till en personlig tro eller en icke-tro, men att tillåta skolor att drivas med islam och islamism som grund, med uppenbar särbehandling av flickor och pojkar och med målet att nedmontera och slå sönder vårt demokratiska samhälle och allt som det står för, är något helt annat. Jag undrar: Förstår inte skolministern detta? 125 Statsrådet (S): har ställt frågan till mig om jag kan tänka mig ett förbud mot muslimska friskolor. Vi socialdemokrater vill, till skillnad från , se ett totalförbud mot konfessionella skolor. Religiös påverkan hör inte hemma i skolan. I svensk skola ska vi aldrig acceptera extremism, radikalisering, religiös påverkan eller brister i att lyckas med kunskapsuppdraget. Därför är jag glad att har röstat igenom ett förslag om att ställa tydligare krav och skärpa regler för religiösa friskolor, förskolor och fritidshem. Men vi socialdemokrater är inte nöjda. Vi vill se ett förbud mot religiösa friskolor, men tyvärr verkar det inte finnas en majoritet för detta till höger i , med och i spetsen. De vill inte se problemen med att låta religiösa ledare driva friskolor för skattepengar. Jag tycker att våra skattepengar ska gå till undervisning och till det som står i läroplanen, inte till predikan för elever som inte har valt detta. 126 (SD): De allvarliga exempel jag pekade på i mitt förra inlägg är endast en del av problematiken. kunde vi i läsa om hur flera IS-återvändare arbetar på svenska skolor. Flera av dem hade dessutom ledande roller i rekryteringen och finansieringen av det som kallar den våldsbejakande islamistiska miljön. , , berättade , terrorforskare vid , att det går att koppla våldsbejakande islamister till flera skolor men också familjedaghem runt om i . Målet med denna verksamhet är enligt Ranstorp att man vill sluta sig gentemot det övriga samhället. Islamisterna motarbetar alltså det öppna och demokratiska samhället. Enligt Ranstorp börjar det med förskolor och går hela vägen upp till gymnasiet. rapporterade att flera individer med direkta kopplingar till så kallade våldsbejakande extremistmiljöer driver förskolor och skolor i . Det rör sig om ett tiotal skolor med kopplingar till våldsbejakande muslimsk extremism. , som då var operativ chef på berättade i att skolorna används för att sprida det som han kallar ett ideologiskt budskap. Dessa islamister, alltså dessa muslimer, använder det svenska skolsystemet till att nå ut och till att skapa förutsättningar för att radikalisera och rekrytera med målet att segregera. Som en direkt följd av missförhållanden har beslut om att stänga flera muslimska skolor fattats. Römosseskolorna, som jag tidigare nämnde, är bara ett exempel. kunde vi läsa om en skola som hette Nya Kastets Skola i som stängdes på grund av kopplingar till religiös extremism. dömdes den tidigare rektorn och bolagets revisor på skolan till fängelse för bokföringsbrott. stängdes förskolan i , detta sedan av barnens pengar förts över till en radikal islamistorganisation. Man hade dessutom avlönat en ökänd hatpredikant. stängdes friskolan Kunskapsljuset i . Det handlade om allvarlig ekonomisk misskötsamhet och allvarliga brister i skolverksamheten. har det bland annat också rapporterats om föräldrar som motsätter sig att barnen sitter med elever av motsatt kön och om pojkar som vägrar att ta kvinnor i hand. De muslimska friskolorna har ingenting positivt att bidra med över huvud taget. De bidrar endast till att ytterligare förstärka segregation och utanförskap som man ger islamisterna redskapen att ytterligare flytta fram sina positioner. Det är klart att dessa skolor därför måste läggas ned. Det går inte att jämföra dem med vare sig den judiska skolan eller de kristna friskolor som finns i . Den problematik som i vissa enskilda fall har dykt upp där är av en helt annan art än den som vi ser i de muslimska friskorna. har dessutom en lång tradition, en tradition. Den är en del av vårt kulturella arv och en del av vårt samhälle och genomsyrar stora delar av samhällsapparaten – vår kultur, vårt sätt att tänka och vårt sätt att leva. Vi ska inte behöva backa för att några få partier har släppt in en väldigt stor grupp av islamister i vårt land med målet att söndra och bryta ned det som har tagit generationer att bygga upp. Skolministern talar i sitt svar om att främja en religiös mångfald. Hon säger också att olika ideologier och trosriktningar genom den kan verka för att upprätthålla, stärka och utveckla vårt demokratiska statsskick. Jag tycker att uttalandet är uppseendeväckande. Och det föranleder en följdfråga. På vilket sätt menar skolministern att islamisterna upprätthåller, stärker och utvecklar vårt demokratiska statsskick? 127 Statsrådet (S): Vi är överens om, , att ideologiska budskap i skolan, predikningar och sådana saker, inte hör hemma i skolan. Det är skattefinansierad verksamhet. Skolor ska vara öppna för alla. införde vi förstärkningar i den lagstiftningen, och det har gett resultat. Skolinspektionen påtalar faktiskt flera fall där konfessionella skolor bryter mot skollagen på ett tydligt sätt. Det är därför som vi också har stärkt denna lagstiftning och så vidare. Frågan gäller, som sagt, om jag kan tänka mig ett förbud mot muslimska friskolor. Ja, jag vill se ett förbud mot konfessionella skolor i . Jag är socialdemokrat, och vi socialdemokrater tycker att vi ska ha en skola för alla. Man ska kunna gå till skolan utan religiös påverkan. Däremot är det enligt grundlag och annat fritt för oss, precis som vi vet, att tänka, tycka, känna och tro vad vi vill, bli kära i dem vi vill och så vidare. Det har med våra grundläggande fri- och rättigheter att göra. Men skolans uppdrag måste vara tydligt. Det är skolans uppdrag. Därför är jag glad att fattade dessa beslut. Jag är också glad att vi arbetar på promemorian om ett etableringsstopp. Som sagt var är min riktning tydlig. Vi ska ha en svensk skola utan konfessionella inslag. 128 (SD): Bra att vi är överens! Då skulle vi kunna så långt att vi lägger fram ett gemensamt förslag om att förbjuda de muslimska friskolorna. Det innebär att skolministern och Socialdemokraterna når halvvägs. Det måste ändå vara bättre än att inte nå någonstans. Jag ser fram emot ett sådant samtal. Jag tror att det hade varit väldigt viktigt. Jag tror inte att islamisterna är överens med skolministern om de friheter som hon precis pekade på. Jag delar naturligtvis uppfattningen att denna frihet ska finnas i ett öppet, jämställt och demokratiskt samhälle. Problemet här är att detta egentligen inte bara rör de muslimska friskolorna. Det finns även exempel på kommunala skolor. Det gjordes en undersökning 2018 där det visade sig att 27 av 40 kommunala skolor i , och filmade eller kunde tänka sig att filma och rapportera till föräldrarna om barnen bar slöja eller inte. Då pratar jag alltså om kommunala skolor. Jag vill därför påstå att islamismen och detta gift finns i stora delar av samhället, inte bara i dessa friskolor. Frågan är egentligen bredare än så. Men låt oss gå halvvägs. Jag ser fram emot ett sådant samtal, jag ser fram emot en sådan diskussion och jag ser fram emot att vi kan lägga fram ett sådant förslag. Vi är inte villiga att gå längre. Precis som jag sa i mitt förra inlägg vill jag med bestämdhet hävda, trots att jag är ateist och inte har någon gudstro, att kristendomen ändå intar en särställning i . Dessa skolor ska naturligtvis följa gällande regelverk. Gör de inte det ska de stängas ned med omedelbar verkan. För mig är det en självklarhet. Men då är vi åtminstone delvis överens. Jag ser fram emot samtalet. Jag vill avsluta med att säga att islamisterna ska bekämpas på alla plan. Det är min gärning. Jag anser att det är viktigt att den som står upp för demokratin gör det. Jag vill också passa på att önska skolministern, talmannen och alla här inne en trevlig midsommar. 129 Statsrådet (S): Jag vill tacka eftersom denna fråga är väldigt viktig. Vi ska inte ha konfessionell påverkan i skolan. Alla barn ska kunna gå till alla skolor. Det är intressant att höra säga att han inte vill gå längre. I är det fullt tillåtet att starta skola om man har intresset att indoktrinera barn religiöst, barn som inte kan värja sig. Detta vill vi sätta stopp för. Det är också helt tillåtet att starta skola i om man har ett intresse, och det är att tjäna mycket pengar på barn. Jag tycker att det är viktigt att vi börjar blicka framåt. Jag vill ha en svensk skola som är till för alla elever. Det måste vara ett uppdrag, och det ska vara att alla unga elever ska bli unga vuxna som kan få ett jobb, etablera sig på arbetsmarknaden eller fortsätta plugga. Då kan vi inte ha orättvisa skolköer, och vi kan inte ha fritt vinstuttag och låta vem som helst starta skolor. Det måste vara ordning och reda i våra klassrum. Men det måste också vara ordning och reda på skolmarknaden. Därför kan vi inte bara titta på små, små delar, utan vi måste titta på helheten. Jag vill att vi ska vara stolta över en svensk skola som har ett tydligt uppdrag. Det hade vi . Tyvärr raserades den, och vi fick en sorts marknadstänk där alla fick göra lite som de ville och konkurrera på sina villkor. Vi ser resultatet av detta , och jag hör lite grann i argument att detta är resultatet av en marknadsskola. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 29 Svar på interpellation 2021/22:494 om idrottsgymnasier 130 Statsrådet (S): har frågat integrations- och migrationsministern om det är hans bedömning att ett halverat antal platser på våra idrottsgymnasier kommer att främja Idrottssverige. Interpellanten har också frågat: Om hälften av platserna försvinner på idrottsgymnasierna, har statsrådet då några förslag på gång för att öka ungdomarnas fysiska och psykiska hälsa genom idrottsaktiviteter? undrar sluten om integrations- och migrationsministern har för avsikt att sätta några idrottspolitiska mål för att skapa en stabil breddidrott med goda upptagningsmöjligheter för elitidrotten. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag noterar att har ställt delvis liknande frågor om idrottsutbildningar till mig. Förutom det svar som lämnas här får jag därför hänvisa interpellanten till det svar som jag kommer att lämna på interpellationen Beslut gällande idrottsgymnasium (interpellation 2021/22:495). Jag vill understryka vikten av en stabil breddidrott i föreningslivet runt om i hela . Statens mål och syften med idrottspolitiken har beslutats av i bred enighet. Den senaste samlade idrottspropositionen antogs i 2009. I det beslutet betonades både bredd- och elitidrottens betydelse. Grunden för idrottspolitiken ligger fast där stöd till barn- och ungdomsidrotten särskilt betonas. Även stödet till den ideella, demokratiska idrottsrörelsen lyfts fram. Vår uppfattning är att den frihet för idrottsrörelsen att själv besluta om hur dessa statliga mål bäst kan uppnås fungerar väl inom de ramar som regering och riksdag beslutar. 131 (M): Tack, skolministern, för svaret! Jag måste ändå lyfta upp frågan om att det är lite märkligt att det är skolministern som svarar på båda mina interpellationer . Även om båda handlar om idrottsgymnasier var jag i den första, alltså denna, väldigt tydlig med att det var specifika frågor om idrotten och därför ställd till ansvarig minister för just idrott. Men han kanske inte är så intresserad. I ministern svar nu framkommer tyvärr inte heller någon större entusiasm för idrotten. Vi är många i som har följt de senaste genomförda i . Jag tänker framför allt på stunden då gjorde ett race i hästhoppningen, red i mål och hela jublade. Jag tror att det var många champagnekorkar som åkte i taket den eftermiddagen och kvällen. fattade beslut om de mål som gäller för den statliga idrottspolitiken. De idrottspolitiska målen är inte bara gamla utan omfattar inte heller några skarpa sådana för elitidrotten, utom kanske just den vagt uttryckta formuleringen: ”Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft”. Det håller inte. Vi kan bättre med vår elitsatsning i . Riksidrottsstyrelsen och styrelserna för och och Paralympiska Kommitté beslutade att tillsätta en gemensam arbetsgrupp med uppdrag att utreda framtiden för svensk elitidrott. Det heter Samordnat Elitidrottsstöd 2.0. Arbetsgruppen presenterade sin slutrapport i början på 2020. I den beskrivs läget för svensk elitidrott. Jag skulle säga att det är en ganska dyster läsning för alla som vill att ska kunna hävda sig på alla högsta nivåer i många olika idrotter. Den sammantagna bilden är att i den konkurrens som råder kommer att få allt svårare att hävda sig internationellt. Samarbeten och partnerskap är även oerhört viktiga, men även det statliga stödet till svensk idrott behöver ses över. Vi behöver också agera för att formulera politiska mål för den svenska idrotten och se över hur vi med gemensamma krafter kan nå dit. Jag menar att det behöver tillsättas en ny, samlad och långsiktig idrottspolitisk utredning för att utveckla och utverka idrottspolitiska mål, en struktur och modell för 2030-talet. Jag ställde frågan i min interpellation till idrottsministern om statsrådet har för avsikt att sätta några idrottspolitiska mål för att skapa en stabil breddidrott med goda upptagningsmöjligheter för elitidrotten. får jag svar av skolministern. Hon hänvisar i sitt svar till idrottspropositionen 2009. har vi 2022. Det har hänt en hel del saker . De idrottspolitiska målen omfattar inte några skarpa mål för just elitidrotten. Därför kvarstår min fråga. Har regeringen några tankar framöver gällande idrotten, eller är det helt enkelt en walkover? 132 Statsrådet (S): Jag vill tacka för att hon lyfter fram den här viktiga frågan. Dock behöver hon inte tolka min lätta andfåddhet och trötthet som brist på engagemang. borde kanske ha ställt interpellationsfrågorna på ett annat sätt. Hon frågade lite annat här. Det handlar om idrottsgymnasierna. Kommer vi att halvera platserna? Kommer vi att jobba med idrottsaktiviteter? Det är tydligt i mitt senare svar, som hon också har fått, att vi har lagförslag. Vi har ambitioner. Det kommer inte att bli någon halvering av platserna utan snarare en utökning. Det ger möjligheter för kommuner att även göra egna satsningar. Det handlar inte bara om de nationella satsningarna. Det föreslås till och med 75 miljoner extra utöver de 43 miljoner som fördelas till riksidrottsgymnasier . Det blir komplicerat när vi får interpellationer som ligger så nära varandra, och det blir väldigt svårt att tolka om det handlar om idrottsliga frågor eller gymnasiefrågor och sådana organisationsfrågor. 133 (M): Tack, ministern! Den tredje frågan i interpellationen är just den som jag anförde i mitt inledningsanförande. Jag vet inte vad ministern menar med att jag borde ställa frågorna på ett annorlunda sätt. Det får ni gärna utveckla. Men frågan är ändå ställd, och den hade jag förväntat mig att få svar på. Idrotten är en viktig del av livet för många barn och ungdomar. av alla barn och ungdomar i har under sin uppväxt varit med i en idrottsförening. Barn- och ungdomsidrotten är idrottsrörelsens kärnverksamhet. Vi kan se att idrottande ungdomar har bättre självkänsla. De begår färre brott och dricker mindre alkohol än jämnåriga som inte är engagerade i idrottsföreningar. Mer rörelse i skolan ger oftast också bättre skolbetyg. I en rapport skriver "så många som möjligt, " gällande den senaste forskningen om talangutveckling. Man menar att om idrotten klarar av att behålla fler barn och ungdomar finns det större chans att fler idrottstalanger upptäcks. Jag tror att fyra av tio som är med i landslag har gått i våra idrottsgymnasier. har många gymnasieelever möjlighet att kombinera sitt idrottande på elitnivå med sina studier. De kan välja mellan riksidrottsgymnasium, som förkortas , och nationellt godkända idrottsutbildningar med regionalt intag, NIU. Det finns även , som är lokala utbildningar. Här sker idrotten i samarbete mellan skolan och ett specialidrottsförbund. Anledningen till att jag lyfter frågorna är att nu riskerar beslutet från Skolinspektionen att sätta stopp för dessa elitsatsande elevers framtid inom deras sport. Det som påverkar är det krav som ställs på att utbildningen ska vara avgiftsfri. Det kan till exempel gälla att skolan blir skyldig att tillhandahålla en häst till de elever som går på skolor med fokus på ridsport eller ett krav på att man ska ha en segelbåt för dem som går på seglingsgymnasium. Det är ett dyrt krav som blir dyrt för skolan att uppfylla. Frågan är: Ska alla ha det lika dåligt, eller ska det finnas möjligheter att kombinera sin elitsatsning med skola? Det var ändå grundtanken när man inrättade idrottsgymnasierna. Man ville att fler elever skulle vara kvar i skolan och klara sina studier, kombinera det med elitidrott och inte hoppa av skolan. Detta var inte förenligt med att vi ska ha en avgiftsfri skolgång. Skolinspektionen har slagit ned på ett antal gymnasier där den menar att man inte uppfyller kravet på gratis skolgång. Det är ändå svårt, tänker jag, att träna ridning, skidåkning eller bandy utan hästar, skidor och klubbor. Redan vid intagning till sådana skolor ska man ha kommit så långt i sin sport att det blir näst intill omöjligt att ta sig dit utan egen utrustning. Det är inte heller rimligt att skattemedel ska finansiera elitutrustning. Regeringen har genomfört den utredning som man hänvisar till, och den kom till på grund av ett utskottsinitiativ från oss moderater. Det innebär att man skulle kunna skapa möjligheten att frångå just avgiftsfri skolgång i vissa fall. Men förslaget innebär också att det bara skulle vara ungefär hälften som skulle få möjligheten att gå på ett idrottsgymnasium. Jag tänker att det är positivt att man vill styra upp regelverket men oerhört negativt att man skulle skära ned på antalet platser. är nationellt, medan NIU är regionalt. kostar också väldigt mycket mer per plats än vad NIU gör. Det blir olika beroende på hur man räknar, men det innebär att alla inte kommer att få möjligheten. Hur ställer sig egentligen skolministern till det? 134 Statsrådet (S): Det här handlar alltså om frågan om att alla ska ha lika möjligheter att vara elitidrottare och kunna satsa på det man brinner för allra mest. Det är väl självklart att regeringen utreder och tittar på fall där det är uppenbart att myndigheter och andra slår larm om att det är väldigt orättvist. You can´t make a race horse out of a donkey, heter det. Vi får väl säga att det är vad det handlar om här: Om alla ska ha lika möjligheter måste det finnas en tydlighet om vad som ska betalas av vem. Här har vi lagt fram ett förslag som de flesta remissinstanser tycker är bra. Därför är det viktigt att vi kommer fram med frågan. Förslaget innebär inte, som jag tydliggjorde tidigare, en halvering utan snarare en satsning. Fler ska kunna delta i elitidrottande på olika sätt. En del vill flytta, och en del vill kunna utöva sin elitidrott på hög nivå och kunna tävla och ändå bo hemma. Också det är en rättighetsfråga. Annars blir det lätt för dem som bor i storstäderna att ta del av detta, men de som kommer utifrån, från mindre kommuner ute i , har inte samma möjlighet. Därför är det viktigt att vi kommer fram med de här förslagen och gör elitidrottandet möjligt för fler, men också för dem som kanske inte hade möjligheten tidigare. Det ska vara ordning och reda i svensk skola, och då är det viktigt att sådana här förslag finns. Det är också viktigt att vi när myndigheter slår larm om att det är gravt orättvist rättar till det och vågar satsa pengar så att fler kan delta.