prot · H90986 · 2022-03-23 00:00:00 — Kriget kommer att få som konsekvens att man inte kan så, och därmed inte heller skörda, vilket gör att vi redan nu vet att vi och kommer att få se ökade priser på vete samt hungersnöd i länder som är helt beroende av framför allt skördar. Vi i kan öka vår produktion, men just nu får vi fler och fler signaler om att lantbrukare väljer att avveckla sitt jordbruk på grund av bland annat höga energi- och bränslepriser. Denna typ av internationella realiteter måste vi ta med oss när vi diskuterar svensk energi- och bränslepolitik. ställer sig bakom förslaget i betänkandet om att sänka energiskatten på bensin och diesel så att priset vid pump sänks med per liter . Vi kommer senare i vår att fatta ytterligare beslut om sänkt skatt med litern i tilläggsbudgeten. Dessa två sänkningar kommer tillsammans med momseffekter att leda till en sänkning på vid pump. räcker det inte med detta. Vi måste ha energi‑ och bränslekostnader som gör att vårt näringsliv kan utvecklas och konkurrera med andra internationella företag. Vi måste också ha priser som gör att alla medborgare, oavsett var de bor, har möjlighet att klara vardagen. Det är bland annat därför som vi vill se över reduktionsplikten. Det är inte rimligt att ska ha en reduktionsplikt med en biobränsleinblandning på när övriga EU blandar in cirka 6–. Då det är dyrare att producera biobränsle som det råder brist på biobränsle leder detta till att det totala bränslepriset ökar när man har en hög inbladning av biobränsle. Vi är alla överens om att vi måste minska våra utsläpp, och reduktionsplikt är en bra metod för att uppnå lägre utsläpp. Men vi kan inte plåga våra medborgare som vi straffar bort svenskt jordbruk och svenska jobb bara för att vi ska vara tre fyra gånger så bra som övriga EU. En fungerande miljöpolitik måste ha folklig förankring. Annars kommer det i längden att leda till att medborgarna helt enkelt inte tror på den. Man måste balansera alla delarna – det ekonomiska, det sociala och de ekologiska konsekvenserna. Det som sker är en förändring av beskattningen som en reaktion på de extrema kostnader som har drabbat . behöver vi se över hela fordons- och bränslebeskattningen. Framtidens fordon kommer att drivas på ett mer miljövänligt sätt, och CO2-utsläppen kommer att fortsätta att minska. Detta gör att vi behöver fundera över hur beskattningen ska se ut . Vi har lyft fram behovet av en ny digital fordons- och bränslebeskattning som tar hänsyn till fordonens miljöprestanda, storlek, bränslesystem, körsträcka och vilken tid man använder sig av infrastrukturen. Genom att avskaffa övriga beskattningar och avgifter och samla dem i ett nytt system kan vi få en bättre miljöstyrning som vi också får möjlighet att beskatta de utländska lastbilar som konkurrerar med våra åkerier. Sänkt energiskatt på bensin och diesel Jag har inte sett något bra underlag när det gäller hur mycket pengar det handlar om, men i samtal med infrastrukturministern har han konstaterat att det troligtvis rör sig om cirka 3 miljarder som vi inte tar in i avgift ifrån de utländska bolagen. Detta är negativt för oss då vi behöver pengarna för att rusta upp våra vägar. Men det är också negativt då det innebär att våra åkerier får betala för att de kör på våra vägar som utländska åkare slipper dessa kostnader. Denna skillnad i kombination med att de utländska åkarna har lägre personalkostnader och betydligt lägre bränslekostnader leder till att våra företag i längden får oerhört svårt att överleva. Vi måste därför genomföra förändringar som leder till att vi får lägre bränslekostnader på både kort och lång sikt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Därutöver vill jag också travestera : För övrigt anser jag att hör hemma i . 122 (L): Vår världsbild har dramatiskt förändrats. illegala invasion av har framför allt inneburit en humanitär katastrof, men är den ett hot mot säkerhetsordning. Att i det sammanhanget diskutera bränslepriser känns ganska egendomligt, men de vardagsnära frågorna måste också få ta plats. Följdeffekten av kriget, att energipriserna globalt har ökat dramatiskt, inte minst bränslepriserna, måste hanteras. Dagens debatt gäller en proposition baserad på det budgetbeslut som fattades . Därefter har bränslepriserna skenat som en direkt konsekvens av invasion av och de tydliga sanktioner som västvärlden har infört. Bränslepriserna är på nivåer som vi aldrig sett tidigare. Det är viktigt att det folkliga stödet för sanktionerna bibehålls och att sanktionsbesluten är långsiktigt uthålliga om kriget skulle fortsätta , vilket tyvärr är ett av de scenarier vi måste planera för. De kraftigt ökade drivmedelspriserna slår hårt mot landets transporter. Med den snabba prisökning som har skett har individer och företag ingen möjlighet att ställa om. Människor runt om i vårt land som inte har tillgång till några alternativa färdsätt riskerar att få sin ekonomi förstörd då pendlingen till jobbet, besök för hälsovård och att besöka släktingar snabbt gröper stora hål i plånboken. Transportföretag med fasta avtal kan inte låta höjda bränslepriser slå igenom i priserna till kund. Resultatet kan bli att dessa företag är tvungna att köra olönsamma transporter på grund av bränslepriserna. Företagen riskerar då att gå i konkurs, och därmed kan arbetstillfällen gå till spillo. En följd av de kraftigt stigande världsmarknadspriserna är att statens skatteintäkter ökar. Men det är inte rimligt att hushåll och företag får ta hela effekten av de höga drivmedelspriserna, som är en följd av Putins anfall mot , medan staten däremot tjänar pengar. Liberalerna anser därför att det behövs en tillfällig kompensation i form av en tidsbegränsad skattesänkning. I första hand gäller det energiskatten. Den miljöstyrande koldioxidskatten bör däremot ligga kvar. Det är viktigt att prissignalen kvarstår för att vi ska kunna byta till eldrivna fordon och så att vi vidtar åtgärder under omställningen för att minska användningen av diesel och bensin. Vid den nuvarande prisnivån kommer den klimatstyrande effekten av bränslebeskattningen fortfarande att finnas kvar, även vid en tillfällig skattesänkning. Även om vi liberaler vill se en annan tillfällig lättnad när det gäller bränslepriserna stöder jag förslaget, som är en följdändring av det budgetbeslut som redan fattat . Sänkt energiskatt på bensin och diesel Jag står därmed bakom utskottets förslag och hänvisar till vårt särskilda yttrande med samma innehåll som det jag har tagit upp här . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt § 22 Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt betänkande 2021/22:SkU18 Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt (prop. 2021/22:71) 123 APHRAM (C): Utan att initiera en debatt vill jag yrka bifall till vår följdmotion, skriven av med flera. Jag yrkar alltså bifall till min reservation under punkt 2. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Stärkt kvalitet och likvärdighet i peda-gogisk omsorg § 23 Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg betänkande 2021/22:UbU21 Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg (prop. 2021/22:78) 124 (S): debatterar vi regeringens förslag om lagändringar för stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg. Det är lagändringar som är efterlängtade och välbehövliga. Pedagogisk omsorg är ett alternativ till förskola, och de vänder sig till barn i samma åldrar. Pedagogisk omsorg – som i den vanligaste formen bedrivs som familjedaghem där personal tar hand om barnen i sitt eget hem – har ett uppdrag som liknar förskolans. Men den ingår inte i skolväsendet och styrs inte, till skillnad från förskolan, av en läroplan, även om läroplanen ska vara vägledande. Stärkt kvalitet och likvärdighet i peda-gogisk omsorg Vårdnadshavare i har rätt att välja mellan förskola och pedagogisk omsorg. Men som framgår av utbildningsutskottets betänkande har antalet barn i pedagogisk omsorg drastiskt minskat , och det fortsätter att minska. är omkring 10 000 barn inskrivna i pedagogisk omsorg, att jämföra med omkring 130 000 barn . Skillnaden kan till stor del förklaras av utbyggnaden av förskolan. Runt om i landet bedrivs verksamhet inom pedagogisk omsorg av kunnig och engagerad personal med barnens bästa i fokus. Innan jag började i förskola gick jag i familjedaghem, där min dagbarnvårdare – min dagmamma – överöste mig med kärlek, lärande och lek. Men det finns också exempel på verksamhet som inte är värdig vårt välfärdsland och de skyldigheter vi har i enlighet med . har vi nåtts av rapporter som visar på allvarliga brister, inte minst bland det växande antal enskilda verksamheter som etablerats i utsatta områden. Det har handlat om misskötsel, om personal som inte behärskar det svenska språket, om aktörer som ägnar sig åt ekonomiska brott och till och med om verksamhet med kopplingar till extremism. rapporterar kommunerna att möjligheterna till insyn och åtgärder är nästan obefintliga. Det är oacceptabelt. Så kan vi inte ha det. Våra barns lärande och kopplingar till extremism kan inte höra ihop i en och samma mening vare sig det gäller pedagogisk omsorg eller vårt skolväsen i stort. Att pedagogisk verksamhet på håll bedrivs med stora brister riskerar att cementera klassamhället och försvåra skolans kompensatoriska uppdrag. Vi vet att de förutsättningar som våra barn får är avgörande för den fortsatta utvecklingen. Forskning visar att barn som har gått i en förskola av hög kvalitet med fokus på lärande blir bättre förberedda för skolan, har bättre språkkunskaper och faktiskt klarar sig bättre i livet. Det gäller särskilt barn som kommer från tuffa uppväxtvillkor. Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg konstaterar att skillnaderna mellan förskolan och den pedagogiska omsorgen har blivit större i takt med att förskolans roll i skolväsendet har stärkts och förtydligats, vilket innebär en risk för att barn i pedagogisk omsorg ges allt sämre förutsättningar i förhållande till barn i förskola. För att man ska kunna skapa goda förutsättningar för barns utveckling och lärande måste alla delar av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet hålla god kvalitet. De lagändringar som föreslås innebär bland annat tydligare och utökade krav på den pedagogiska omsorgen. Regeringen vill stärka kopplingen mellan pedagogisk omsorg och utbildning i skolväsendet och föreslår att det förs in ett nytt krav i skollagen om att pedagogisk omsorg ska förbereda barn för utbildning i skolväsendet. Det gäller inte minst fokus på att stärka språket, som är en viktig faktor för det fortsatta lärandet och för utbildning inom skolväsendet. Verksamheten ska också i samarbete med hemmen främja barnens allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. finns exempelvis inga krav på utvecklingssamtal inom pedagogisk omsorg. Därför föreslår regeringen lagkrav på samarbete med hemmet som motsvarar det som finns på förskolan. Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen föreslås även vara skyldig att se till att barn som har behov av särskilt stöd ges det i sin utveckling. Därtill föreslår regeringen att personalen ska ges möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling, ett krav som har funnits inom förskolan men som har saknats inom den pedagogiska omsorgen. Varje huvudman ska också systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp, utveckla och utvärdera verksamheten. Stärkt kvalitet och likvärdighet i peda-gogisk omsorg Dessutom föreslås att en kommun efter en ansökan ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman. Om verksamheten ska bedrivas där en person som är eller äldre är folkbokförd föreslås att han eller hon ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. En person som erbjuds en anställning inom pedagogisk omsorg ska också visa upp ett utdrag ur polisens belastningsregister. Utdraget ska vara högst gammalt. Den som inte har visat upp ett sådant utdrag får inte anställas, anlitas eller tas emot i verksamheten. En kontroll av ett registerutdrag ska dokumenteras genom en anteckning om att utdraget har visats upp. Kravet handlar om att barnens rätt till trygghet måste komma först men utformas på ett sätt som också beaktar individers rätt till integritet. Av den kartläggning som utredningen genomfört framgår att det förekommer oseriösa aktörer inom pedagogisk omsorg och att dessa, trots allvarliga brister, kan fortsätta att bedriva verksamhet. Därför föreslår regeringen krav på lämplighetsbedömningar. Det handlar, som jag var inne på, om utdrag ur polisens belastningsregister men också om att kommuner vid bedömning av en aktörs lämplighet kan behöva samarbeta med polis, och . För att en huvudman ska godkännas krävs också att verksamheten bedrivs i grupper med en lämplig sammansättning och storlek i ändamålsenliga lokaler och att den som bedriver verksamheten har sådan utbildning som krävs för omsorgen. Genom att säkerställa alla barns rätt till lärande, trygghet och omsorg ges barnen bättre förutsättningar att klara skolan, och vi gör en viktig satsning för jämlikheten. Ett samhälle döms bäst utifrån de möjligheter vi ger våra barn, så låt oss påminna oss själva om att det är politikens kanske viktigaste uppgift att skapa likvärdiga förutsättningar för alla barn och deras rätt att nå sin fulla potential. Vi socialdemokrater står bakom utbildningsutskottets förslag i stort, men vi yrkar bifall till reservation 13 under punkt 8 om dokumentation av uppvisat registerutdrag, eftersom vi anser att regeringens förslag är väl avvägt mellan behov av dokumentation och individens integritet. Vi anser inte att ett tillkännagivande behövs om att ett utdrag ur belastningsregistret förutom att visas upp också behöver arkiveras. 125 NORIA MANOUCHI (M): Vi har att behandla ett ärende som berör knappt 10 000 barn. Det gör det dock inte mindre betydelsefullt. Tvärtom är det viktigt att vi som lagstiftande församling inte glömmer bort ett enda barn. I ska varje barns rätt till svenska språket garanteras. Det finns inget annat sätt för oss att säkerställa deras tillgång till det svenska samhället. Det måste vara ett löfte till varje barn från vuxenvärlden att inget barn ska lämnas utanför, vare sig under sitt första år i livet eller . Därför måste krav på goda svenskkunskaper hos en enskild huvudman eller den personal som ska arbeta inom den pedagogiska verksamheten alltid beaktas vid tillståndsgivning. Om vi inte kan säkerställa denna form av krav, som egentligen bör betraktas som rätt grundläggande, kan vi inte heller förvänta oss att varje barn som sedan kommer till faktiskt ska kunna svenska. Stärkt kvalitet och likvärdighet i peda-gogisk omsorg Vi vet att kvaliteten brister i flera av verksamheterna , ibland medvetet men oftast på grund av misstag, dålig planering eller helt enkelt brist på stöd från myndigheterna. När det gäller pedagogisk omsorg är det våra 290 kommuner som beslutar om tillståndsgivning och genomför granskning av enskilda huvudmän, trots att kommunerna själva tycker att detta är osäkert och att kraven bör skärpas. Någon likvärdighet finns alltså inte att tala om. Medan Socialdemokraterna och regeringen menar att kompetensen redan bör finnas hos kommunerna, eftersom man bedriver den typen av tillståndsgivning och granskning av förskolorna , menar kommunerna att den verksamheten redan brister. Det är uppenbart att systemet som det ser ut inte fungerar, och det gör det obegripligt att regeringen inte föredrar att Skolinspektionen har hand om all tillståndsgivning och granskning. Vi vet dessutom att Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg, vars arbete ligger till grund för denna proposition, pekar på stora brister i verksamheten. Det är brister när det gäller svenskkunskap, och det finns risk för konfessionella inslag. Ändå vägrar man att flytta ansvaret till Skolinspektionen. Jag vill därför yrka bifall till reservation 15, där vi moderater både förstår detta och föreslår att det blir gjort. Detta betänkande innehåller 16 reservationer. En av dem sticker ut särskilt. och en majoritet av utskottet vill nämligen förändra nuvarande lagstiftning så att ett utdrag ur belastningsregistret vid ansökan om att få bedriva pedagogisk omsorg ska dokumenteras och inte bara visas upp. Det ska alltså inte gå att vifta med ett papper vid ett enda tillfälle och sedan få bedriva barnverksamhet. Nej – lagstiftningen måste självklart sätta barnets trygghet i första rummet. Därför ska utdrag ur belastningsregister alltid registreras vid ansökan. Detta säger alltså Socialdemokraterna, nej till . De tycker att det är bättre att värna den vuxnas integritet i stället för de många barnens trygghet. Vi moderater skulle egentligen vilja gå ännu längre och se över lagstiftningen för att säkerställa att utdrag ur belastningsregister kan begäras ut mer än en gång under en anställning eller när man har tillstånd att bedriva verksamhet. Personer som bedriver eller jobbar i någon form av skolverksamhet brukar ofta stanna på sin arbetsplats, och eftersom domstolarna inte har någon skyldighet att informera arbetsgivaren om några domar alls måste det bli möjligt för en arbetsgivare att vart tredje eller kanske begära utdrag ur belastningsregistret. har vi att ta ställning till att det åtminstone ska registreras en enda gång. Men detta säger de nämnda partierna alltså nej till. Om det beror på naivitet eller att man helt enkelt inte förstår hur viktigt det är att hålla koll på vem som har tillgång till våra barn vet jag inte. Kanske har man tjurskalligt målat in sig i ett hörn som man nu vägrar lämna. Jag ser inte fram emot den dagen då regeringen får bevisat för sig att vi hade rätt. 126 (SD): Stärkt kvalitet och likvärdighet i peda-gogisk omsorg Förslagen i propositionen som vi debatterar är välkomna. Det är glädjande att regeringen inte verkar anamma förslaget om ett etableringsstopp för pedagogisk omsorg, något som det har varit tal om. Vad gäller de tidigare diskussionerna om en obligatorisk förskola, vilket kraftigt skulle slå mot den pedagogiska omsorgen, är det lite värre. Men jag antar att vi får avvakta med de diskussionerna tills vi debatterar just propositionen Förskola för fler barn. Jag kan ändå konstatera att det går som en röd tråd genom regeringens politik, där den pedagogiska omsorgen sakta, sakta fasas ut och förskolan går mot att bli alltmer obligatorisk. Om så skulle bli fallet är det en kraftig inskränkning i vårdnadshavarnas valfrihet för sina barn. värnar valfriheten och har drivit frågan om att den pedagogiska omsorgen ska stärkas och utvecklas. Vi välkomnar således flera av de förslag som propositionen presenterar, men vi ser också att de kan utvecklas vidare och faktiskt bli ännu bättre. Regeringen framhåller att granskningar och studier tyder på att det finns en risk att barn i pedagogisk omsorg inte alltid ges en verksamhet som stimulerar till utveckling och lärande – eller förbereder dem för ett fortsatt lärande. Det ska dock sägas att de flesta barn i pedagogisk omsorg erbjuds en god verksamhet där de ges omsorg och trygghet och på så vis även förutsättningar för att lära och utvecklas. Jag själv vistades en period inom den pedagogiska omsorgen. Min dagmamma hette . Det fanns en förskola inte alltför långt från där jag bodde, men som vår familjesituation såg ut var den pedagogiska omsorgen det bästa alternativet just för oss. Min pappa var rullstolsbunden, men har var också helt blind. Han valde att jobba med att sända närradio, och sedan jobbade han extra som jourhavande medmänniska via telefonen. Det var två jobb som passade bra för hans unika förutsättningar eftersom han då kunde använda sitt viktigaste verktyg, nämligen sin röst. Men att se till att jag kom till förskolan var betydligt svårare för honom att lösa. Utan den pedagogiska omsorgen hade vår familjesituation varit betydligt svårare att hantera. Min mamma jobbade på annan ort med tider som inte alls fungerade bra med de alternativ som fanns inom förskolan då. Det här är kanske lite av en utsvävning, men jag vill återigen poängtera vikten av valfriheten och att varje familj är unik med unika förutsättningar och unika behov. Däremot är det, som har nämnts, så att vissa verksamheter misslyckas med att stötta och stimulera barnens lek, kreativitet och språkutveckling. Det redogörs även i underlagen för att det finns variationer i personalens möjligheter till löpande kompetensutveckling och reflektion. Kartläggningar visar att det i den pedagogiska omsorgen förekommer vissa verksamheter som har stora brister och att det finns en stor variation i kvaliteten. Enligt utredningen innebär det en risk för att barn i pedagogisk omsorg ges allt sämre förutsättningar i förhållande till barn i förskola. Mot den bakgrunden drar utredningen slutsatsen att de bestämmelser som styr den pedagogiska omsorgen är vaga och otillräckliga. Stärkt kvalitet och likvärdighet i peda-gogisk omsorg har ingen avvikande uppfattning om de slutsatserna. Därför välkomnar vi propositionen. Men som parti ser vi andra möjliga vägar framåt, till skillnad mot regeringen. Vi uppfattar inte att regeringen anser det vara intressant att skapa bättre förutsättningar för den pedagogiska omsorgen så att den ska nå samma mål och därmed bevara valfriheten som kvaliteten bibehålls oavsett omsorgsalternativ. föreslår exempelvis att de allmänna råd som ger ut ska göras om till föreskrifter. På så vis säkerställer vi att den pedagogiska omsorgen håller samma kvalitet som de mindre seriösa aktörerna, som ändå finns, blir tvungna att antingen förbättra sin verksamhet eller avveckla den. Detta yrkande återfinns i reservation nummer 1. Och det är som bekant en så kallad reservation just för att en majoritet av utskottet inte ställer sig bakom förslaget. En majoritet av utskottet vill alltså inte att det ska finnas tydligare riktlinjer för den pedagogiska omsorgen att förhålla sig till. Det är återigen intressant. Propositionen heter Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg. Men på ett konkret och i grunden opolitiskt förslag om att fastställa nationella riktlinjer för den pedagogiska omsorgen, som dessutom framförs som en lösning i en av utredningarna i propositionen, säger man alltså nej. Frågan återkommer: Vill man verkligen stärka den pedagogiska omsorgen? Eller är det inte egentligen så att man genom att förändra kraven sakta men säkert anser sig vara tvungen att avveckla den och alltmer gå mot en obligatorisk förskola? Jag vill därför ge regeringen och övriga partier möjligheten att visa att de verkligen vill stärka kvaliteten och förutsättningarna för den pedagogiska omsorgen i verkligheten när vi nu går till beslut i frågan, inte bara på papperet. Jag yrkar därför bifall till reservation nummer 1, Övergripande om pedagogisk omsorg och verksamhetens innehåll. Den pedagogiska omsorgen är ett viktigt alternativ till förskolan, men trots detta är den inte alls uppmärksammad i samma utsträckning. Utgångspunkten, som andra också har nämnt, ska alltid vara barnets bästa. Alla barn är inte redo att vid exempelvis möta omvärlden i en större barngrupp med begränsad uppmärksamhet. Därför är pedagogisk omsorg vid sidan av förskola eller hemmavistelse ett mycket viktigt alternativ för att upprätthålla valfriheten för varje barn. Det är vår uppfattning att regeringen därför aktivt måste verka för att skapa förbättrade förutsättningar för denna verksamhet, men också säkerställa att omsorgsformen ges förbättrade möjligheter att finnas kvar som ett tillgängligt alternativ för de familjer som så önskar. Innan jag avslutar vill jag kort nämna några fler av de förslag som tar upp i sin följdmotion. Bland annat ska godkännandeprövning ske proaktivt för dem som har en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande på verksamheten.