prot · H90982 · 2022-03-16 00:00:00 — För mig som moderat – jag vet att det är så också för många människor som lyssnar på denna debatt hemma – finns det en princip som är viktigare än alla andra när det kommer till skattesystemet, nämligen att det alltid ska löna sig att arbeta. Det finns många människor som får olika typer av försvar här i politiken. Det finns många intresseorganisationer som får politiker att framföra deras budskap. Det finns många intressen, både legitima och mindre legitima, som får sin röst hörd genom politiken. Men den viktigaste personen för att samhället ska fungera är den som ställer väckarklockan , går upp, går till jobbet, gör sin plikt och sedan gör om samma sak . Den personen klarar inte bara sin egen försörjning utan bidrar också till det som är gemensamt. Och ännu viktigare: Med sin arbetsinsats gör hon eller han livet bättre för någon annan. Det är därför det är centralt för mig och att det alltid ska löna sig att arbeta. Vi blir ofta angripna för att vi vill att det ska löna sig mer att arbeta än att leva på bidrag, och är det inte väldigt synd om dem som lever på bidrag när det blir mer lönsamt att arbeta? Men så är det inte, fru talman, för om arbetet inte hade funnits skulle det inte finnas några pengar till bidrag heller. Det är därför vi vill att det ska bli lägre skatter på arbete så att fler människor går till jobbet, fler blir skattebetalare, färre hamnar i utanförskap och kriminaliteten kan pressas undan. blir det mer pengar till det som är gemensamt när fler arbetar. Vi är mycket oroade över den utveckling som sker i , fru talman, där man gradvis monterar ned arbetslinjen till förmån för mer bidragsberoende. Betänkandet innehåller flera förslag från oss moderater och andra partier som på olika sätt skulle stärka förmåga, allt från vår förmåga att försvara oss själva till vår förmåga att hjälpa andra och finansiera vår gemensamma välfärd. Det handlar om hur jobben ska bli fler och hur vi ska underlätta för fler att driva och starta företag eller växa med nya och spännande verksamheter som kommer att göra både landet och världen bättre. Vi kommer inte att hinna rösta om allt här , och jag vill därför avsluta med att yrka bifall endast till reservation 1. 77 (SD): Jag tänker diskutera arbetsgivaravgifter, som har legat på av lönen. Den allmänna löneavgiften tar allt större utrymme av arbetsgivaravgiften. Den allmänna löneavgiften infördes för att finansiera medlemskap i och var då av bruttolönen. har den vuxit till av arbetsgivaravgiften, men detta beror inte på att EU-medlemskapet har blivit dyrare på något sätt. Allmän löneavgift har i stället använts som ett dragspel för att hålla den sammanlagda arbetsgivaravgiften på en oförändrad nivå, nämligen . Sedan löneavgiften kom 1995 har den ökat steg för steg. Det var någon som sa att så försvann skyddet vid sjukdom och arbetslöshet. De anställda avstår löneutrymme för att skydda sig vid sjukdom och arbetslöshet, men en stor del av pengarna går till annat. Arbetsgivaravgifterna har blivit en kassako som ingen regering vill avstå ifrån, enligt en analys av reporter . var sjukförsäkringsavgiften av arbetsgivaravgiften. har den sjunkit med , som befolkningen har ökat med ungefär 2 miljoner. har 5 000 vårdplatser försvunnit, och det har blivit mindre pengar till äldreomsorgen, där antalet platser har minskat med 40 000 , varav 26 000 . Trots prishöjningar tycks äldreomsorgen vara det område där det alltid kan sparas. Det är personalminskningar och delade turer, och det är svårare att bemanna inom , med upp till 14 personal hos en brukare , outbildad personal med språksvårigheter och personal utan relevant utbildning. Det finns ingen respekt för de äldres behov eller önskemål, och alla anställda oavsett kön ska kunna göra samma saker, detta utan hänsyn till att den äldre äger sin kropp och borde få bestämma över den. Den allmänna löneavgiften borde ha använts till välfärden, inte till att täcka statens behov av mer pengar. Inkomstgapet mellan män och kvinnor ligger fortfarande på . Om inget görs åt gapet nu kommer det inte att försvinna förrän , enligt den utredning som gjorts om jämställda löner. Man kan inte bortse ifrån att kvinnor föder barn och att kvinnors löner är lägre än mäns. Att ha för intjänande av pension är till nackdel för kvinnor som föder barn och tar hand om anhöriga. Första barnet föds när kvinnan är i genomsnitt , och det är tillåtet för kvinnan att vara hemma på deltid eller annat tills barnet fyllt . Då blir hennes ålder 40, och inträder ålderismen. Det är då karriären börjar ta slut. Det är då man inte längre satsar på kvinnor, speciellt inte på dem som varit borta . Deras löner har som de varit borta naturligtvis inte höjts som de borde, ifall de hade arbetat vidare. Även om ingångslönen för män och kvinnor är densamma och löneskillnaden är väldigt liten kommer det ändå att accelerera till ett inkomstglapp på . är det land i som har flest kvinnor som lever i relativ fattigdom. Risken för att den disponibla inkomsten kan medföra fattigdom stiger med åldern. Störst risk råder för kvinnor med låg disponibel inkomst. De har ofta varit hemma med barn, hjälpt till med annat eller arbetat i låglöneyrken. Ytterligare en faktor är att varannan kvinna lever ensam medan var fjärde man lever ensam. Det betyder att kvinnornas inkomst ska räcka till mer än om de bor samman med någon annan. Riktåldern har höjts från till , och förslag finns att den ska höjas till . Riktåldern borde försvinna. Att det ska finnas en riktålder för att få ta ut sin pension är underligt. Om man till exempel började arbeta är man arbete. Man kan ha arbetat i ett slitigt yrke, kanske slitit ut sig i och kan inte arbeta längre. Ändå ska man vänta till för att få ta ut sin pension. Det är en förlust. Det måste finnas en flexibel åldersgräns för att få ta ut pension. Det går inte att göra lika för alla. De som har slitit ut sig på sitt arbete ska kunna få en dräglig pension. Annars kan man inte leva. Våra barn är vår framtid. De måste få kosta. Att kvinnor som tar hand om barn ska ha lägre löner kan inte vara rättvist någonstans eller för någon. 78 (C): Först vill jag, liksom andra har gjort i kammaren , uttrycka min djupa oro och mitt deltagande för medborgare och min lika djupa avsky över president krig. I går lyssnade jag på ambassadör, och jag finner snart inga ord för det som sker. Men trots detta ska vardagen fortsätta, och ska vi debattera inkomstskatter i kammaren. Skatterna är en av de mest effektiva styrmedlen vi har när det gäller samhällsutvecklingen. Från sida är vi klara över att vi styr det vi vill ha mer respektive mindre av med hjälp av skatterna. Men då måste det också finnas reella valmöjligheter för konsumenterna. Annars är det ingen idé att styra. Jag tycker att det är bra att både i allianskontext och i januarisamarbetet har bidragit till att minska skattetrycket såväl för dem som skapar jobben som för enskilda personer. Sänkning av skatten för människor med låga inkomster och sänkning av skatten i områden där den offentliga servicen är lägre än på andra ställen är avtryck från skattepolitik. I det här betänkandet finns mängder av bra förslag från både och övriga partier. Jag vill i mitt anförande fokusera på några av de skatteproblem som måste adresseras och som har fått ökad betydelse , dels under pandemin, dels nu i samband med Putins krig i . Som jag nämnde inledningsvis är skatter ett viktigt styrmedel, men om de styr fel är de rättsosäkra. Vi måste då snabbt korrigera. Coronapandemin ställde till med mycket, bland annat för gränspendlare i skattehänseende. Nordiska gränspendlare som har arbetat hemifrån under pandemin har ibland tvingats betala skatt i två länder. Inom socialförsäkringssystemet och arbetslöshetsförsäkringen har det hittats en lösning på detta problem. Även om ersättning och avgift för a-kassa är olika i olika länder har man ändå försökt komma fram till en gemensam lösning. En liknande lösning bör också införas på skatteområdet. Men vad jag vet har regeringen inte vidtagit några åtgärder som ger en dispens från det som reglerar detta, nämligen nordiska skatteavtalet eller . Det är orimligt; det måste ske. Just nu diskuterar vi bränslepriser och sänkning av framför allt miljöskatter – med all rätt, med tanke på despoten i vårt östra grannland. Men sedan, när världen är någorlunda normal igen, behöver vi återgå till att tänka långsiktigt och jobba mot hållbara lösningar för att nå klimatmålen. Då behöver vi fortsätta att jobba mot en grön skatteväxling där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på arbete och företagande. De miljöskatter som i utvärderingar visar sig inte ha någon eller enbart en liten miljöstyrande effekt bör antingen växlas mot en bredare skattebas eller göras om för att få en starkare miljö‑ och klimatstyrande effekt. Det bör även göras en grundlig översyn av skatter som motverkar övergången till mer cirkulär ekonomi. Det gröna avdraget som har drivit igenom innebär en skattereduktion för arbete och material vid installation av grön teknik. Det har varit mycket framgångsrikt. Min hemkommun var femma i med att utnyttja det avdraget. Privatpersoner kan enklare vara med och bidra till omställningen genom att investera i teknik som sänker det egna hushållets koldioxidavtryck. Vi menar att det gröna avdraget bör breddas för att påskynda omställningen och att avdraget bör inkludera saker som investeringar i solvärme, energieffektiviseringsåtgärder, vattensnåla produkter, smarta hemapplikationer och konvertering av bilar till gas eller etanol. Kvinnor har lägre livsinkomst än män. Det skiljer flera miljoner under ett liv, och det är bland annat till följd av en arbetsmarknad som inte är jämställd. Därför är det viktigt att vi när vi pratar skattesänkningar och genomför reformer som medför lägre skatt ser till att de tydligt riktas till dem som har lägst inkomst. Rutavdraget, som var med och drev igenom, ger fler kvinnor möjlighet att starta företag över hela landet, vilket leder till fler kvinnor på ledande positioner och förändrade strukturer i näringslivet. Det behöver göras en översyn av möjligheterna att justera taket i rutavdraget uppåt och att låta fler tjänster omfattas. Det skulle innebära en ökad efterfrågan. Rutavdraget har visat på vilka positiva effekter det blir när skattekilarna minskar och tjänsteutbudet växer. Det här måste regeringen jobba vidare med. Ryckighet och osäkerhet i skattepolitiken måste vi göra allt för att undvika. När det uppmärksammas måste vi agera. För företagen är långsiktighet och transparenta skatteregler alltid prioriterat. Om vi backar till 2009 genomfördes en lagändring som öppnade för att under vissa omständigheter fakturera styrelsearvoden via eget bolag. Vi var pådrivande i lagförändringen eftersom den breddade möjligheten för företag att rekrytera kompetenta externa ledamöter i styrelsen. Reformen har fungerat mycket bra och varit värdefull – men inte längre. Efter en dom i 2017 är det inte längre tillåtet för styrelseledamöter att fakturera sina arvoden via bolag. I stället ska arvodet betalas ut som lön som uppdragsgivaren ska betala arbetsgivaravgifter. har drivit att den lagen måste göras om nu när domstolen har underkänt tolkning. Speciellt mindre företag, även tillväxtbolag, eller företag utanför städerna och på landsbygden med mindre ekonomiska resurser, riskerar att drabbas hårt. Här finns en gemensam reservation i skatteutskottet med ledamöterna från C, M, KD och L, och jag yrkar bifall till reservation 14. Andra förmåner och annan förmånsbeskattning är ett annat område som visar på rättsosäkerhet och som måste åtgärdas. har vi haft problem med gränsdragning, där helt plötsligt anser att arbetsmaskiner, till exempel fyrhjulingar, ska förmånsbeskattas. Under pandemin beslutade vi här att slopa förmånsbeskattning för fri parkering och gåvor, vilket var helt rätt. Framåt bör vi titta på om enbart miljöklassade bilar ska få slopad förmånsbeskattning för parkering. En elbilsladdning kostar inte mer än frukten i fikarummet på arbetsplatsen, men ska de förmånsbeskattas kostar det administration till ingen nytta. Avslutningsvis, fru talman: När människor inte har möjlighet att ta del av service, vilket är fallet på landsbygden i en stor del av , måste de gå ihop i föreningar för att samordna bland annat snöröjning, renhållning och vatten- och avloppsnät. Jag undrar varför kostnaden för sådant som man själv förvaltar ska landa helt och hållet på landsbygdsbon medan den för människor som bor i stan finansieras via skattsedeln. Vi betalar ju samma skatt. Mot den bakgrunden bör regeringen se över möjligheten att införa ett avdrag för avgift till samfällighetsföreningar, ett landsbygdsavdrag. Jag yrkar bifall till reservation 36. 79 (SD) replik: Jag ville bara yrka bifall till reservation nummer 2 från . Tack för debatten! 80 (V): Förste vice talmannen och jag är båda från , och vi vet att det hemma i hamnen i just nu ligger ett ryskt fartyg ägt av ett bolag som är med på den sanktionslista som EU har fastställt. Låt mig säga att det är mycket märkligt att tillåter det här fartyget att anlöpa svensk hamn. borde kunna gå före i EU och inte tillåta bolag som står på sanktionslistor att anlöpa svenska hamnar med produkter som exempelvis flygbränsle, vilket det här fartyget innehåller. Det är ändå glädjande att det finns en bred enighet i riksdag för att stå bakom folk mot det aggressionskrig som bedriver mot . Jag tror inte att någon av oss hade kunnat förutse det som sker, och det går djupt in i våra hjärtan. Man ser folkets lidande och skräck, hur de förlorar sina nära och kära och hur de flyr för sina liv. Till detta vill jag lägga att människor som flyr från krig är just människor som flyr från krig – oavsett vilket land de flyr ifrån. Den debatt som har förts om att man inte är en riktig flykting om man kommer från kriget i , till exempel, är så avskyvärd att jag inte finner ord. Det säger en del om den rasism från en del partier i den här kammaren som har präglat politik . Med det sagt, fru talman, vill jag lyfta upp två reservationer som har i det här betänkandet. Den ena handlar om ett avståndsbaserat reseavdrag, och den andra handlar om förmånsbeskattningen av kollektivtrafikkort. Bägge våra förslag handlar om att gynna klimatet. Jag vill lyfta fram reservation 19 i betänkandet. vill ändra i reseavdraget så att det blir ett avståndsbaserat reseavdrag som gynnar dem som väljer kollektivtrafik och som har landsbygdens särskilda villkor i fokus. Bland annat , och har avståndsbaserade reseavdrag med olika villkor. är ett förslag från regeringen äntligen på väg fram. Vi får väl säga ”äntligen” även om vi inte vet de exakta detaljerna i sin helhet . Vi behöver gynna utvecklingen av ett mer transporteffektivt samhälle, och kollektivtrafikresenärer ska inte missgynnas som . Ett mer effektivt och miljöanpassat system för reseavdrag vore mycket välkommet, och i det ska landsbygdens villkor stå i centrum. Vår reservation 19 handlar om att vi vill slopa förmånsbeskattningen av kollektivtrafikkort. Det skulle gynna klimatet, jämställdheten och jämlikheten. menar vi att man måste göra en effektivare kontroll av dem som har fri parkering på sin arbetsplats. Förmånsbeskattningen av detta kan man väl säga är rätt undermålig som den ser ut . Det var bra att förmånsbeskattningen avskaffades under pandemin – det var vi med och genomförde – men om vi tittar på detta utanför pandemin kan vi se att av dem som har fri parkering vid arbetet förmånsbeskattas för den. Man kan alltså säga att politik gynnar bilåkandet i flera led medan kollektivtrafiken missgynnas. Detta innebär ju att fler tar bilen till jobbet, eftersom det i praktiken subventioneras. Incitamenten att ta bilen i stället för bussen eller tunnelbanan ökar, vilket strider mot vad vi faktiskt behöver göra för klimatets skull. måste vi vara medvetna om att många av dem som tar bilen inte heller har något alternativ. Vi måste självklart se till att de inte har en orättvist tung beskattning av sin fria parkering, inte minst när det gäller vissa yrkesgrupper. Slopad förmånsbeskattning skulle öka kollektivtrafikens attraktivitet. Det har gjorts beräkningar som visar vad en avskaffad förmånsbeskattning av kollektivtrafikkort skulle innebära. Kostnaden för ett kort skulle kunna minska med , och resandet med kollektivtrafik skulle öka med nästan 1 miljon personkilometer . Utsläppen av växthusgaser skulle också minska kraftigt. Därför tycker vi att det är riktigt och viktigt att avskaffa förmånsbeskattningen av kollektivtrafikkort som ges av arbetsgivare. Att läsa betänkandet är dock rätt fascinerande. Jag är ju ny i skatteutskottet och har inte varit med tidigare, men man kan väl säga att betänkandet är ett frosseri i förslag från högern om sänkta skatter. Det finns inte en tanke på att välfärden ska finansieras och att vi behöver fler anställda och bättre anställningsvillkor i vård, skola och omsorg. De brister i vården och äldreomsorgen som blottlades mycket tydligt under pandemin verkar också vara helt borta. En del av oss kommer ihåg , den gamle partiledaren för . Han hade en lösning på alla problem; det var väl det han var mest känd för. Alla problem skulle lösas med sänkt skatt. Fick han frågan varför barngrupperna var så stora i förskolan och vad man skulle göra åt det sa han: Sänk skatten! Var det något problem i vården skulle det också lösas med sänkt skatt. Så ser politik ut också . Jag tror att skulle skrocka förnöjt om han såg de här motionerna. Skatten ska sänkas för allt. Den som åker taxi ska ha ett taxibidrag. De som inte orkar städa eller vill lyfta ett finger för att själva göra det hemma ska ha ett skatteavdrag. Avdragsnivån för än det ena, än det andra ska höjas. Det ska vara fler jobbskatteavdrag. Den statliga inkomstskatten ska avskaffas – och det är den enda delen som är progressiv i inkomstskatten. Man ska ha skatteavdrag för att spara och för att bospara. Man ska ha sänkt skatt om man har hög utbildning. Man ska också ha någon form av skatteavdrag om man har tjänstepension, och det ska vara sänkt skatt om man har barn. Det ska vara skatteavdrag för hemleverans av mat. Skatten ska sänkas om du får styrelsearvode och om du är expert, investerare med mera. Det är som ett bingo i skattefrosseri. Därför ska högern självklart inte ha ansvar för statsbudgeten. De utgör en fara för välfärden, för sjuka och för ekonomiskt utsatta. De utgör en fara för ett jämlikt samhälle men levererar ett frosseri för dem som redan har allt. Det behöver är ökad ekonomisk jämlikhet och investeringar i klimatomställning, inte minst för att skapa arbete. Det har alltid lönat sig att arbeta, och det gör det än . Men det kan löna sig ännu mer om man upprätthåller de socialförsäkringssystem som är en så viktig del av den svenska välfärdsmodellen och som högern så gärna skär i. Dessa system består av löner som vi som arbetar har avstått för att vi ska kunna vara försäkrade om olyckan är framme och vi till exempel blir sjuka eller arbetslösa eller om vi har turen att bli föräldrar och vara hemma med föräldraförsäkring. Jag yrkar bifall till reservation 19. 81 (KD): Vi bor i ett land med höga skatter. Vi bor i ett land med så höga skatter att regeringen till och med betalar ut bidrag till människor för att de ska ha råd att betala skatterna. Vi såg det med bidrag till hushåll med höga elräkningar, och vi såg det nu med bidraget till bilägare. Höga priser, som åtminstone till hälften består av skatter, behöver nu kompenseras med specialinrättade bidrag. Men, fru talman, även om skatterna i många fall är alldeles för höga i finns det också saker som har blivit bättre . Det gäller inte minst inkomstskatterna, som ju är det skatteområde som vi diskuterar här . Tack vare med alliansregeringen och därefter ytterligare tre budgetar som har varit med och förhandlat fram har skatterna på inkomst och pension gått ned rejält i vårt land. Detta är oerhört bra. Det har gjort att det lönar sig allt bättre att arbeta eller att ha arbetat. Det har gjort att fler har kommit i arbete och att tillväxten ökat. Att människor arbetar är grundläggande för att stärka och välfärd. Om vi ska klara av att finansiera de förstärkningar av försvaret som är nödvändiga, att bygga bort de köer som präglar sjukvården och att stärka rättsväsendet så att tryggheten kan öka krävs det att fler människor arbetar fler timmar. Då behövs skattesänkningar som uppmuntrar fler att arbeta mer, och då är just inkomstskattesänkningar särskilt viktiga. Det bästa sättet att få fler i arbete och öka tillväxten är att göra breda skattesänkningar som kommer alla som arbetar till del. Men det finns också grupper som politiken behöver göra särskilda satsningar på. Vi kristdemokrater är djupt oroade över den växande gruppen långtidsarbetslösa. Arbetslösheten var hög redan före pandemin, men i den ekonomiska krisen ökade arbetslösheten ytterligare. Vi vet att risken är stor att fler fastnar allt längre bort från arbetsmarknaden efter en ekonomisk kris, också efter att ekonomin har återgått till mer av ett normalläge. Därför krävs det särskilda åtgärder just för att motverka långtidsarbetslöshet. Det kommer att krävas en bred palett av åtgärder på många olika politikområden, men också skattesystemet behöver formas så att långtidsarbetslösheten motverkas. Vi har därför ett förslag om dubbelt jobbskatteavdrag för vissa grupper så att det alltid ska löna sig bäst att ta ett jobb. Vi föreslår att det dubbla jobbskatteavdraget ska gälla i dubbelt så många månader som personen varit arbetslös upp . Det här är en kraftig skattesänkning på arbete som gör att det kommer att löna sig bättre att arbeta. En annan mycket viktig faktor för att få människor att arbeta mer är att skapa goda förutsättningar för företag att anställa och växa. En alltför ofta bortglömd del i detta är de små företagens möjligheter att knyta viktig kompetens till sin styrelse. Genom att ta in utomstående personer i styrelsen – personer som kan bidra med annan kunskap än den som redan finns – får bolaget nya perspektiv och en starkare position. Det förbättrar i sin tur möjligheterna att växa och anställa nya medarbetare. Men tyvärr har förutsättningarna för att ta in extern kompetens i styrelsen försämrats . Det beror på att styrelsearvoden numera inte får tas upp som näringsinkomst även om de betalas ut till ett bolag. På grund av detta blir det för många potentiella styrelseledamöter mindre attraktivt att ta styrelseuppdrag. Det är särskilt allvarligt för just små men växande bolag. Detta försvagar inte bara företagen, utan det försvagar hela samhället. När företagen försvagas blir också tillväxten, sysselsättningen och skatteintäkterna sämre. Kompetens är givetvis inte bara något som behövs i styrelserummen. Vi kristdemokrater ser också behovet av att det blir enklare för små företag att rekrytera kompetent arbetskraft genom att de kan erbjuda incitamentsprogram och delägarskap till anställda. Många småföretagare arbetar långa timmar med låg lön i början, och de har sällan möjlighet att erbjuda marknadsmässiga löner till nyckelpersoner. I den budget som vi kristdemokrater var med och förhandlade fram blev beskattningen av personaloptioner mer förmånlig, men regelverket är fortfarande alltför begränsat. Vi vill att möjligheten för företag att använda incitamentsprogram ska utvidgas så att fler företag kan göra detta. Om våra förslag blir verklighet blir det mer attraktivt att arbeta och mer lönsamt att gå från bidrag till jobb. förbättras förutsättningarna för företag att växa och anställa fler. Då får fler som arbetar mer och därmed också mer skatteintäkter att stärka vården, tryggheten och försvaret med. Vårt samhälle är dock större än både staten och kapitalet. Därför ska jag också säga några ord om gåvoskatteavdraget innan jag avslutar. För mig som kristdemokrat är det mycket viktigt med ett starkt, livskraftigt och självständigt civilsamhälle.