prot · H909103 · 2022-04-27 00:00:00 — Handläggningstiderna är väldigt långa. Människor behöver dagersättning som är på en rimlig nivå så att de får en rimlig standard och kan köpa blöjor till sina barn och hygienartiklar. har man inte ens en tandborste. Det är på den nivån. Pengarna är inte värda någonting. Det är inflation och prishöjningar, och dagersättningen har inte höjts . Vi har inte haft så här höga priser någonsin i . Det här förslaget borde ha lagts fram för väldigt länge sedan, . Även då var det för låga nivåer. Gå fram med ett sådant här förslag! Se till att vi får ett värdigt mottagande, tack! 110 (S) replik: Jag tror att har missat förändringen av migrationspolitiken därför att inte vill ha förändringen av migrationspolitiken. Vänstern säger att har fått minskade resurser år . Det är sant. Det beror på att vi hade en situation som vi inte klarade av att hantera och som vi inte ville ha i , nämligen situationen att när det kom stora flyktingströmmar till var det som tog det absolut största ansvaret. Det innebar en kraftig påfrestning på hela migrationssystemet. Vi hade inte en organisation som stod beredd, utan vi fick snabbt bygga upp en organisation. Jag tror att vi ökade antalet platser från 18 000 till 100 000, och vi fick öka anställda med ett antal tusen. Det är klart att den påfrestningen på samhället leder till väldigt långa handläggningstider. Därför har vi förändrat migrationspolitiken med utgångspunkten att vi ska ta vår andel men att vi inte kan ta större andelar när inte tar sitt ansvar. Det är på det sättet vi ska korta handläggningstiderna. Jag måste också säga att står för en politik som tyvärr innebär att även de som får ett nej ska få vara kvar i . Det är klart att man får leva väldigt länge på dagersättningen när man inte kommer in i samhället. Vi har en annan politik. Vi tycker att om man får ett ja och får stanna kvar ska man få etablering och stöd från samhället, men om får ett nej ska man lämna landet. Då är behovet av dagersättning förhoppningsvis inte lika långvarigt. 111 (M) replik: Min fråga går till ledamoten med hänvisning till mitt anförande. pratar vissa i kammaren, fru talman. Jag blev lite störd. I sitt årsbokslut rapporterar att det finns över 250 individer som utgör ett säkerhetshot mot . Det är 250 individer som befinner sig i och utgör ett aktivt hot mot rikets säkerhet. Ett sätt för att hantera dessa säkerhetsrisker är att vi förhandlar fram diplomatiska garantier med de länder de är medborgare i som inte bryter mot de konventionsåtaganden som vi har skrivit under för att på så sätt kunna utvisa de personer som befinner sig i . Min fråga till ledamoten är varför Socialdemokraterna motsätter sig oppositionens krav att regeringen i större utsträckning ska söka diplomatiska garantier. Vad är svaret från ledamoten till alla svenska medborgare som känner en oro för att de här extremisterna som utgör ett säkerhetshot går fria på våra gator just nu? 112 (S) replik: Först och främst ska man se att Säkerhetspolisen har ett utmärkt samarbete med . I väldigt många ärenden görs det också säkerhetsprövningar av Säkerhetspolisen, vilket är väldigt bra. Det andra man ska se i den här frågan är att det inte alls är på det sättet att vi motsätter oss det här, så som beskriver det. Utrikesministern har fått frågor om det här med diplomatiska garantier och har sagt att regeringen tittar på det. Utmaningen är just den som ledamoten är inne på – att kunna förena diplomatiska garantier med konventionsåtaganden. Det finns en väldigt viktig princip i flyktingpolitiken som heter – min franska är inte vad den borde vara – non-refoulement. Den innebär att man inte får utvisa en person till ett land där denne kan utsättas för tortyr eller förföljelse. Man kan inte heller utvisa till ett land där personen riskerar att utvisas till ytterligare ett land där det råder risk att utsättas för tortyr eller förföljelse. Det är klart att de principer som finns inom migrationspolitiken är väldigt viktiga att ha med och att ha respekt för. Därför är det problematiskt att bara rakt av göra det som beskriver i en reservation. Det är betydligt enklare att skriva reservationer än att göra verklighet av politiken. Vad vi däremot också arbetar med är att vi ska få återvändandeavtal med fler länder så att de tar emot sina medborgare som blir utvisade från . 113 (M) replik: Det stämmer att detta inte är någon lätt fråga att hantera. Men uppenbarligen är ledamoten överens med oppositionen om att vi bör ha diplomatiska garantier. Därför ser jag ingen motsättning i att Socialdemokraterna ställer sig bakom detta. Vi kommer inte att få diplomatiska garantier från vartenda land. Men vi måste göra vårt yttersta. Det är bara att titta på vårt grannland . Allt som verkar omöjligt i lyckas danskarna på andra sidan bron med. Vi kan ta fallet med de sex imamerna. Där handlar det om att myndigheterna – och – har gjort sitt och fullföljt sina åtaganden. Men sedan är det upp till att fullfölja sitt åtagande och sätta press på dessa länder, bland annat för att få diplomatiska garantier som är rättssäkra och inte bryter mot något konventionsåtagande genom att det till exempel finns risk för tortyr eller dödsstraff. Men frågan måste hanteras. Ju som går, desto större blir säkerhetshotet mot . Förtroendet och toleransen bland svenska medborgare för ett flyktingmottagande minskar. Allt detta tummas det på. Allt detta gör att toleransen för dem som inte har ett svenskt utseende minskar dag för dag. Det är alltifrån kravaller och gängkriminalitet till flathet gällande återvändande och daltande. Det handlar också om signalen från politiken om att man tar ansvar och gör sitt yttersta. Så min fråga är återigen: Vilka åtgärder kommer Socialdemokraterna att vidta för att ska få fler avtal med mottagarländer, länder som vi inte har avtal med , om diplomatiska garantier så att vi kan utvisa fler personer som är utvisningsdömda? 114 (S) replik: Som jag sa i mitt tidigare svar kan detta vara ett av flera verktyg, men det är ett problematiskt verktyg. I debatten om migrationspolitiken är det som kommer från alltid så tydligt: den koppling som gjorts av och alltmer görs av . Jag tror att ledamoten också bör tänka på vad det gör för utanförskapsområden, våldsamhet och kriminalitet när man konsekvent, alltid, kopplar ihop migration med kriminalitet. När de människor som växer upp i områden där de redan från början har rätt små chanser att skapa sig ett gott liv från dag ett får höra ledande politiker i riksdag stå och prata om migranter och flyktingar som detsamma som kriminella blir det till slut lite som man säger. Till slut tänker de: Det är nog så samhället tror att jag ska vara, och då kan jag väl bli det. Jag tror att vi i stället ska inse alla problem vi har med integrationen. Vi ska ta tag i alla problem som finns. Vi ska stötta människor med att komma in i vårt samhälle. Men vi måste också prata om alla de flyktingar som har kommit till och som under pandemi och under alla tider bidrar till att skapa det samhälle som vi har och som vi är väldigt stolta över. 115 HANS (KD) replik: Först och främst – från är en debattglad herre. Några som sitter och tittar på den här debatten kanske undrar varför inte har begärt replik när använder delar av sin talartid till att recensera och beskriva politik. Det ska naturligtvis ha rätt att göra. Jag vill bara upplysa om att inte är närvarande i salen; därför har han inte begärt replik. Jag tänkte egentligen begära replik på av två skäl. Det ena handlar om att jag, när han recenserade politik, kom att tänka på en sak som jag skulle vilja stämma av med riksdagsledamoten. I avsätter man pengar för att komma ut med korrekt information på så kallade hotspots, alltså platser där människor samlas för att sedan försöka ta sig in i exempelvis EU. På sådana hotspots sprids det väldigt mycket information, inte minst av människosmugglare. Den finska regeringen har alltså avsatt medel, inte för att svartmåla det egna landet på något sätt utan för att få fram adekvat och korrekt information. Vi vet att brottas med detta problem: att det finns en förväntan hos den som kommer fram till om att möta något annat än det han eller hon de facto möter. Jag skulle vilja fråga riksdagsledamoten om detta skulle kunna vara något som även riksdagsledamoten skulle kunna se en finess med. Vi kristdemokrater gör det. Den andra frågan är mer bara en reflektion. När det gäller kvotflyktingar blir man lätt svart och vit i debatter. Jag säger inte att har varit det. Jag vill bara informera om att ministern, alltså , själv så sent som för en månad sedan har sagt att frysning gällande kvotflyktingar inte kan uteslutas. 116 (S) replik: Det är lite intressant att det är som går upp och för talan. Vi kan bara konstatera att samarbetet har gått betydligt längre och betydligt snabbare än man kanske hade trott. Jag ska ärligt säga – även om jag inte ska recensera en enskild ledamot – att jag nog tycker att man, om det är en debatt om migrationspolitik och man är det tredje största partiet i det här landet och säger att migrationen är den viktigaste frågan, borde kunna vara med på debatten. Därför kommer jag att fortsätta att ta mig friheten att kommentera migrationspolitik från talarstolen, oavsett om de efter att ha hållit sitt anförande sedan valt att lämna debatten eller att vara kvar. När det gäller den första frågan om korrekt information på hotspots kan jag fortsätta på spåret med och säga att jag definitivt inte önskar en ordning där svenska politiker åker ned till utsatta områden och lämnar broschyrer till dem som har ett väldigt svårt liv framför sig. Den typen av kampanjer betackar jag mig väldigt mycket för. Den mer genomtänkta, seriösa delen av svaret skulle vara att vi, när och jag satt i , tittade rätt så mycket på detta med push- och pull-faktorer – vad som gör att man flyr till ett land. Det är lite av en nidbild att det förekommer någon form av landshopping bland flyktingar. De allra flesta flyktingar flyr till den plats där de kan känna trygghet och där de kan ha en framtid. Det innebär också att man kan röra sig genom flera länder för att komma till den plats där man kan hitta sin försörjning och känna trygghet. 117 HANS (KD) replik: Jag förbehåller mig i likhet med rätten att beskriva inte minst min egen politik – jag brukar i och för sig satsa mer på det än på att hålla på och beskriva andras politik. Jag tror att politik vinner i långa loppet, inte minst om vi själva får prata om den. Jag får notera att nog inte är så insatt i hur finnarna jobbar med detta med korrekt information. Finnarna har aldrig varit nere och delat ut flygblad. De använder sig naturligtvis av den digitala tekniken och ser till så att det kommer fram den vägen. Jag förstår inte riktigt varför det här med flygblad kom upp som en variant. När det gäller varför en människa väljer ett land framför ett annat finns det rätt omfattande forskning. Den är hyfsat överens även om den är spretig – det ska man vara ärlig och säga. Det finns tre tydliga skäl till att man väljer ett land framför ett annat, och de kan enkelt sammanfattas på följande vis. Det första handlar om diasporan. Om det finns människor från det egna landet ökar det sannolikheten att man ska välja det landet. Det andra skälet handlar om möjligheten att få uppehållstillstånd. Det såg vi när införde permanenta uppehållstillstånd för syrier som kom till . Då ökade trafiken till men inte till något annat land, för där hade man inte infört denna regel. Det tredje skälet handlar om välfärdssystemens utformning, alltså möjligheten att ta del av välfärden. En dansk studie , tror jag, som heter The Welfare Magnet konstaterar just detta. Välfärden är en magnet som lockar människor att välja ett land framför ett annat. Men det är helt sant att det inte går att säga absolut hur det kommer att bli, för det är spretigt. Läser man forskningsrapporterna kan man dock se att det är dessa tre skäl som lyfts fram av forskarna själva. 118 (S) replik: får vi en underbar debatt där vi får prata om olika forskningsrapporter. I forskningsrapporter där man har frågat migranter om skälen är det ofta diffusa bilder eller diffusa skäl till att man vill till ett visst land. När man flyr har man inte riktigt bestämt sig för vilket land man vill till. Det finns hyfsat mycket forskning på detta, men precis som ledamoten säger spretar det också en del. Ledamoten har helt rätt när det gäller det första skälet, diasporan. Det tycker jag är korrekt. När det gäller välfärdssystemens utformning är det nog lite för enkelt att säga att det handlar om uppbyggnaden av bidragssystemen. Den forskning som jag har tittat på visar att det snarare handlar om samhället som helhet. Demokrati, jämställdhet och hyfsad jämlikhet är utmärkande för attraktiva samhällen som man också vill bosätta sig i. Jag har inga problem med att uppfattas som väldigt demokratiskt, jämställt och jämlikt. Jag vill fortsätta att ha det på det sättet. Jag vill fortsätta att ha det välfärdssamhälle vi har och är stolt över att människor kan välja att komma till . Men det jag vänder mig mot är resonemanget att flyktingströmmarna i princip följer någon form av välfärds- och bidragsshopping. Det ger forskningen inget stöd för. Sedan vill jag ta upp det som sas i den förra repliken om kvotflyktingar och . Det var väl mer en reflektion. Det är riktigt att migrationsministern har sagt precis så, vilket jag också sa i mitt anförande. Man kan komma till en punkt där man kan behöva göra förändringar av migrationspolitiken på grund av att belastningen blir så stor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 16 Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar betänkande 2021/22:CU16 Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar (prop. 2021/22:122) 119 (SD): diskuterar vi Ändringar av andelstal i gemensamhetsanläggningar, en proposition från regeringen som vi har väntat mycket på. Den är efterlängtad. Den innehåller ändringar som har stött . Samfällighetsföreningar består av flera fastigheter som tillsammans kan handha en gemensamhetsanläggning. Det kan handla om gårdsutrymmen, lekplatser och avlopp, men i de flesta fall handlar det om att förvalta enskilda vägar. Systemet med gemensamhetsanläggningar genom samfällighetsföreningar ger en väldigt bra ekonomisk vinst för hela samhället: staten, de enskilda, samfällighetsföreningarna och det lokala samhället. Det är ju viktigt att vi också fortsätter att möjliggöra för den här typen av samfällighetsföreningar att verka med tanke på de positiva effekter som vi ser av dessa. Vi vet också att det finns väldigt många samfällighetsföreningar i , 45 000, varav 31 000 handhar enskilda vägar. Där är det viktigt att vi fortsätter att jobba för att ta bort de byråkratiska delar som sätter käppar i hjulen för de kollektiva lösningarna, samfälligheterna och föreningarna som är känt för. Därför är det här förslaget också väldigt bra. Man gör en ändring i anläggningslagen och inför en möjlighet för samfällighetsföreningarna att själva besluta om ändring av andelstalen i samfällighetsföreningen. Däremot stöder den följdmotion som bland andra har lagt om att man ska ha digitala möjligheter att införa ändringarna. Det ska finnas en digital tjänst gentemot lantmäterimyndigheten när det gäller godkännandeprövningen av ändringarna av andelstalen. Vi vet också att i – handläggningstider, avgifter och reformbehov har visat på en lång rad olika lagstiftningsförändringar som lantmäterimyndigheten skulle behöva för att möjliggöra mer automatiserade beslutandeprocesser. Vi ser fram emot de förslag och eventuella förändringar på det området som regeringen kan komma med framöver. Fram till dess vill vi dock fortfarande bifalla reservation 2, från , . Jag yrkar bifall till den. 120 (C): Problemen med långa handläggningstider hos lantmäterimyndigheten är kända och långvariga. Som föregående talare nämnde var det som riktade skarp kritik mot hur Lantmäteriet sköter sitt uppdrag och att det är processerna hos Lantmäteriet som är en del. Ärenden blir liggande i minst innan de tilldelas en handläggare och börjar beredas. Ett annat problem är bristen på lantmätare. Personer med rätt utbildning väljer att söka sig till de stora byggföretagens konsultbyråer och till kommuner som betalar bättre. menar att det är ett föråldrat regelverk som styr fastighetsbildningen och att regeringen inte har tagit några som helst initiativ på området. När regeringen nu genom överlämnade sin proposition om ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar skulle man kunna kalla det för ett sådant initiativ, men det är inte regeringen som tagit initiativet utan . Det är nu som jag och väckte frågan om att införa den så kallade finska modellen, som tillåter samfällighetsföreningar att själva besluta om andelstal. lyfter också fram som ett exempel för att ta efter. De har i övrigt en organisation för fastighetsbildning som liknar , men vissa bestämmelser är dispositiva. Det vill säga att de kan avtalas bort, så att de inblandade parterna själva kan bestämma hur ett andelstal ska räknas fram medan det blir myndighetens sak att hålla reda på vad man har kommit fram till. Det är inte bara en gång som har uttalat att en samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning, exempelvis en vägstump, själv ska få bestämma om andelstalen. I motionsbetänkande efter motionsbetänkande har vi i civilutskottet riktat tillkännagivanden till regeringen om att den ska ändra lagen, så att bland annat kraven från , , blir förverkligade. Det ska nu i anläggningslagen införas en möjlighet för samfälligheter att själva besluta om andelstalen om två tredjedelar av andelsägarna är överens om det vid en föreningsstämma, och detta ska få samma rättsverkan som om det beslutats vid en förrättning, men först sedan beslutet har godkänts av lantmäterimyndigheten. Därför är det fortfarande oroande med Lantmäteriets handläggningstider. Vi befarar från att ärenden i form av beslut från samfällighetsstämmor om andelstal kan bli liggande hos myndigheten för att registreras och därför inte börjar gälla i formell mening förrän efter väldigt . Därför har vi yrkat på att det ska anges en bortre tidsgräns för myndighetens fastställande av samfällighetens beslut från det att det kommit Lantmäteriet till handa. Vad som sedan sker vid en försening ska vi låta vara osagt. Det är någonting som regeringen får återkomma med. Men grunden ska vara att ett beslut som fattas av samfälligheten ska gälla även om det har registrerats sedan Lantmäteriets tidsfrist har löpt ut. Vidare behöver det förtydligas vilket underlag som myndigheten behöver få in och vem som ansvarar för att se till att det är komplett. Detta är en synpunkt som kommer från Kommuner och Regioner och från svaret från två av de kommunala lantmäterierna – de är några stycken trots allt – som vi har tagit fasta på och som vi beskriver i vår reservation 1, som jag yrkar bifall till. Regelförenklingar som de här är välkomna, men det finns en välgrundad farhåga att regeringen och myndigheten ändå på något sätt lyckas krångla till det genom otydliga anvisningar och senfärdiga beslut. Slutligen ska vi ändå berömma Lantmäteriet för deras arbete med att hålla samman och driva digitalisering och geodata inom samhällsbyggnad. Grunden för det är den ordning som vi i har haft på fastighetsbildningen och som är oerhört viktig för att värna äganderätten och trygga samhällsbyggnaden också framöver. Detta vill vi i ta fasta på, och vårt tredje förslag är att det också inom det här området ska utvecklas e-tjänster som underlättar för utbyte av de koordinater och uppgifter från fastighetsregister som ligger till grund för fastställande av andelstalen. Här har vi fått stöd från flera partier, vilket är glädjande. Jag hoppas att det är att slå in öppna dörrar, för digitaliseringen är något som pågår. Men jag tror att digitalisering är just vad som krävs för att den här efterlängtade reformen och regelförenklingar inom lantmäterimyndigheterna blir framgångsrika. 121 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i civilutskottets betänkande CU16. Regeringens proposition Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar är en reform som är efterlängtad av många av de 45 000 samfällighetsföreningar som finns i vårt land. Jag har själv varit med och arrangerat ett seminarium för kunskapsinhämtning här i huset just för att lyfta fram och diskutera hur det här ska kunna gå till. Reformen innebär att i stället för att behöva vänta, i många fall alldeles för länge, på en förrättning av lantmäterimyndigheten kan en samfällighetsförening på en stämma göra nödvändiga ändringar av andelstalen bland medlemmarna själva. I och med lagändringen kan de fatta beslut med två tredjedels majoritet på stämman, med ett godkännande av lantmäterimyndigheten därefter. En viktig del i reformen som inte har lyfts av tidigare talare men som är viktig för oss är rättssäkerheten för minoriteter och andra intressenter som tredjemän och allmänheten. Med de utökade möjligheterna att själva kunna ändra andelstalen för samfällighetsföreningarna följer också ett stort ansvar, bland annat att ta fram korrekta underlag som inte strider emot anläggningslagen. Vi socialdemokrater tror verkligen att den här reformen kommer att göra det lättare och billigare för delägarna i samfällighetsföreningar och skapar möjligheter för dem att själva reglera sina inbördes förhållanden. Reformens kombination av kvalificerad majoritet vid beslutsfattandet, möjlighet till av stämmans beslut och prövning av lantmäterimyndigheten ger ett gott skydd för minoritetens, tredjemäns och det allmännas intressen. Ökade möjligheter måste också kombineras med rättssäkerhet. Vi ser fram emot den här reformen och tror att det kommer att underlätta för många samfälligheter att komma till rätta med de felaktiga underlag som finns och som man har valt att inte gå till Lantmäteriet med på grund av de långa handläggningstiderna och den ganska dyra förrättningen. Jag yrkar återigen bifall till utskottets förslag i betänkande CU16. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 17 Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden betänkande 2021/22:CU17 Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden (prop. 2021/22:95) 122 (SD): Ett bättre underlag för åtgärder på bostadsmarknaden diskuterar vi här . Det handlar om bostadsförsörjningslagen, och när man hör namnet kan man tänka sig att det ska handla om någon form av kanske inte en snabb lösning men en lösning på bostadsbristen i . Det tillhör dock den långsiktiga planeringen i samhället. Regeringens ändringsförslag på området genom den proposition som har lämnats på bord innehåller en rad brister. Utifrån det har också följdmotionerat kring propositionen. Vi anser att det saknas en analys av det befintliga bostadsbeståndet kontra den förväntade efterfrågan på bostäder framöver, något som också anses av i dess remissinstanser. Behovet av upplåtelseformer behöver också analyseras. Det finns ju en rad olika sådana som efterfrågas av bostadsköpare och hyresgäster. Kollar man på undersökningar på det här området, där de mäter utbudet av nya bostäder och ställer det mot hushållens ekonomiska efterfrågan och flyttmönster, ser man i den senaste rapporten att det finns en överproduktion av hyresrätter i förhållande till köpkraft. konstaterar man att det byggs alldeles för få småhus. Kommunerna saknar helt enkelt kunskap om efterfrågan och vilka bostadsformer som behövs på marknaden . Vi anser att mer underlag behövs, vilket innebär att det bör ingå i bostadsförsörjningslagen att undersöka behovet och efterfrågan av fler upplåtelseformer. efterfrågas småhus av sju av tio personer. Det finns en stor efterfrågan på den upplåtelseformen. Vi vet också att hyrköpsmodeller och äganderätter skulle kunna ge ett uppsving på marknaden ifall man fick mer kunskap kring det och mer information om vilken efterfrågan som finns i kommunerna.