prot · H90973 · 2022-02-25 00:00:00 — Det kan jämföras med övrig statlig sektor, som ligger på . Polisens personalomsättning är alltså en tredjedel av detta. Om man räknar bort pensionsavgångarna är tappet ungefär 1 ½ procent. Det är väldigt lågt. Min bild är nog trots allt att de som utbildar sig till polis och kommer in i polisyrket i de allra flesta fall vill stanna kvar i polisen, för de känner att de utför ett fantastiskt viktigt arbete och vill vara kvar i yrket. Vi har ju en utveckling när det gäller framför allt gängkriminalitet som är djupt bekymmersam; så är det bara. Men man ska inte glömma bort att se att vi har en annan utveckling i andra avseenden. Det som har skett är att gängskjutningarna och våldet inom de gängkriminella leden har ökat, också med dödlig utgång, vilket är ett stort samhällsproblem. Så är det. Men totalt sett har det dödliga våldet i minskat . Risken att bli dödad i var större för omkring , 1989–1990, när jag gick ut skolan. Det som har hänt är att det gängrelaterade våldet och dödligheten med anknytning till detta har ökat, men dödligheten i övrigt har faktiskt minskat . Det tycker jag att man också ska se. ligger ungefär i linje med de övriga nordiska länderna när det gäller dödligt våld. Det tycker jag att man, trots allt, ska notera. Andra typer av brottslighet har minskat kraftigt. Just nu har vi det minsta antalet inbrott i . Antalet ungdomsrån, som ju diskuterades väldigt mycket , har minskat med . Man kan naturligtvis alltid hitta statistik som pekar i ens egen riktning och säga att allt bara blir värre och sämre, men det finns faktiskt också andra uppgifter som pekar i en annan riktning. Med detta sagt kommer vi att fortsätta att förstärka och det övriga rättsväsendet med stora belopp framöver. Vi kommer att sätta av de resurser som behövs och ge polisen de verktyg som behövs för att den ska kunna klara sin uppgift. har vi visat att vi är beredda att göra detta, och vi kommer att göra det även . 27 (SD): Nej, det handlar inte om att säga att allt blir sämre, men faktum kvarstår: Vi har ett stort problem i gällande kriminaliteten. säger att inbrotten har minskat och att ungdomsrånen har minskat. Det är jättebra. Visst kan man alltid använda statistik och titta på olika saker. Men jag tror att mycket av detta beror på att vi har haft en pandemi som gjort att den här typen av brott inte förekommit i samma omfattning. Återigen: Vi har ett mål som ska uppnås – 26 200 poliser till 2025. Det kommer inte att uppnås som det ser ut . Då undrar jag varför det inte går att ha riktade lönesatsningar. Vi har ett skriande behov av fler poliser. av poliserna säger att lönen är den viktigaste aspekten för att stanna kvar i yrket. Poliserna ligger faktiskt under övriga statstjänstemän i lön. Med det yrket, den komplexiteten, det ansvaret, de hoten och så vidare som de får utstå och den utbildningen kan man fråga sig varför de inte ligger högre än så. Det borde ske en riktad lönesatsning som gör att poliser får en väldigt mycket högre lön, och det måste ske snabbt. Det är bråttom . Det är likadant med en betald polisutbildning. En sådan har funnits förut. Det fungerade alldeles utmärkt. Jag tror att det var 1993 man avvecklade den. Man kanske behöver göra samma sak nu för att kunna attrahera fler kompetenta sökande, för det finns inte tillräckligt många kompetenta sökande. Platserna fylls inte, vilket behöver ske. Då kan man kanske fånga upp de här människorna som befinner sig mitt i livet, som inte har möjlighet att ta studielån och så vidare, som har livserfarenhet och som kan bli väldigt bra poliser. Varför fungerar det inte med betald polisutbildning och riktade lönesatsningar? Kan svara på det? 28 Justitie- och inrikesminister (S): Det handlar om den grundläggande respekten för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Genomsnittslönen för en polis ligger på . Det är en ökning med sedan vi tillträdde. Lönerna har förbättrats snabbare i regering än under den föregående regeringen. Det säger jag som en redovisning av själva utvecklingen. Lönerna för poliser har stigit snabbare än för de flesta andra grupper på arbetsmarknaden. Med det sagt vill jag också säga att lönebildningsfrågan måste vila på en grundläggande respekt mellan politiken och parterna. Om vi börjar ta in lönebildningsfrågor i och ska sitta och bestämma hur mycket sjuksköterskan, polisen och den försvarsanställde ska ha får vi en situation som vi aldrig någonsin kommer att reda ut. Då kommer nämligen självklart kompensationskrav att komma. Om ni avsätter de här pengarna till polisen, varför avsätter ni då inte lika mycket eller mer pengar till de försvarsanställda eller till de civilanställda i polisen? Precis det här har lett till enorma problem i många länder där man av politiska skäl börjat peka ut att den eller den gruppen ska särbehandlas. Det funkar inte så. Det är samma sak när det gäller betald utbildning. Vi har bristsituationer i många sektorer i . Vi har brist på sjuksköterskor, lärare, läkare och socialsekreterare. Vi har även brist på industriarbetare, och det är de som drar in alla våra exportinkomster. Varför ska inte industriarbetarna också ha gratis utbildning i så fall? Det skulle man kunna börja säga. Vi måste se till att hålla ihop samhället, tycker jag. Det innebär bland annat att vi ser till att de fackliga organisationerna, parterna, har sin uppgift, och att vi i politiken har vår uppgift. Vill man ägna sig åt lönefrågor får man engagera sig fackligt. Då är det inte i första hand politiskt man ska engagera sig. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:326 om dödsolyckor i arbetslivet 29 Statsrådet (S): Ciczie Weidby har frågat mig vilka åtgärder, utöver de redan vidtagna, jag avser att vidta för att motverka dödsolyckor i arbetslivet, vilka åtgärder jag avser att vidta för att skärpa straffen för arbetsmiljöbrott, vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka rättsväsendets arbete med arbetsmiljöbrott samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att fasa ut allt farligt och riskfyllt ensamarbete i syfte att förebygga dödsolyckor i arbetslivet. Ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Varje dödsolycka är en tragedi för de inblandade och oacceptabel i ett modernt arbetsliv. Sedan regeringen tillträdde förra mandatperioden har det därför varit en viktig prioritering att höja ambitionsnivån för arbetsmiljöpolitiken, och regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att motverka dödsolyckor i arbetslivet. har fått utökade resurser för att anställa fler arbetsmiljöinspektörer och öka antalet inspektioner. får ytterligare tillskott på för att stärka sitt tillsynsarbete och genomföra fler arbetsmiljöinspektioner. En förstärkning av inspektionsverksamhet bidrar till att förebygga dödsolyckor i arbetslivet. Skyddsombuden har en viktig roll i att skapa säkra och trygga arbetsplatser. Samverkan med skyddsombud är viktigt för att minska risken för allvarliga olyckor. lämnade regeringen ett lagförslag om att utöka de regionala skyddsombudens tillträdesrätt till att omfatta alla arbetsplatser med kollektivavtal. En majoritet av partierna i valde dock att rösta emot förslaget. Regeringen har sedan tillsatt en utredning för att utvärdera de regionala skyddsombudens roll i arbetsmiljöarbetet och hur de kan få bättre förutsättningar att utföra sitt uppdrag. Utredningen ska lämna sitt betänkande till regeringen . De flesta arbetsgivare och företag i följer de arbetsregler som gäller. Men det finns också de som missköter sig. Det är naturligtvis helt oacceptabelt och kräver resoluta åtgärder, ytterst genom att den som begår arbetsmiljöbrott lagförs. För ett sådant brott kan dels den individ som begått brottet dömas till straff, dels företaget åläggas företagsbot. Arbetsmiljöbrott är ofta komplexa och svåra att utreda. En viktig förutsättning för att polis och åklagare ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter på ett bra sätt är att respektive myndighet har tillräckliga resurser. Regeringen genomför en historisk satsning på . Den innebär att antalet anställda ska öka med 10 000 mellan ingången av 2016 och utgången av 2024. Enligt personalstatistik har vi nått mer än halvvägs. I syfte att finansiera satsningen har anslag höjts kraftigt. har myndighetens anslag ökat med nästan . Till 2024 beräknas anslaget öka med nästan jämfört med , motsvarande en ökning . För att förstärka förmåga att möta det ökade inflödet av grova och svårutredda brott har regeringen också gjort satsningar på den myndigheten. har anslag ökat med , från till . Ingen ska behöva dö på sitt arbete, men ingen ska heller behöva dö av sitt arbete. Regeringen har därför beslutat att utvidga sin nollvision mot dödsolyckor i den nya arbetsmiljöstrategin –2025. Det handlar om en nollvision mot arbetsolyckor som leder till död men också mot arbetsrelaterad dödlighet på grund av till exempel längre sjukdom, cancer eller suicid. Inget annat än en nollvision kan gälla för dödsfall till följd av arbete. 30 CICZIE WEIDBY (V): Jag tackar för svaret. Det stämmer att regeringen har höjt ambitionsnivån för arbetsmiljöpolitiken och vidtagit en rad åtgärder för att motverka dödsolyckorna i arbetslivet. har mer resurser och fler arbetsmiljöinspektörer, i alla fall i jämförelse med hur det såg ut under alliansregeringen –2104. Men den prioritering som görs är inte tillräcklig. Enligt en granskning som Arbetet har gjort satsar sett till antalet sysselsatta betydligt mindre på arbetsmiljö än vad våra nordiska grannländer gör. Enligt bör det finnas en inspektör per 10 000 arbetstagare. bör alltså med sina 5,1 miljoner sysselsatta ha 510 arbetsmiljöinspektörer, men 2020 hade vi bara 258. Det är betydligt färre inspektörer än i , och har ändå bara 3 miljoner sysselsatta. I genomförs även fler inspektioner. som gjorde 36 000 inspektioner gjorde bara 27 000. Regeringens mål om att ha 300 arbetsmiljöinspektörer på plats nåddes inte. Är statsrådet beredd att öka anslaget till ytterligare så att fler inspektörer kan anställas och fler inspektioner genomföras? När bedömer statsrådet att kommer att leva upp till riktlinje om en inspektör per 10 000 arbetstagare? Är det ens en ambition? delar statsrådets uppfattning att skyddsombuden har en otroligt viktig roll för säkra och trygga arbetsplatser. Vi vill i likhet med regeringen utöka de regionala skyddsombudens tillträdesrätt. Men det finns mer att göra för att stärka just skyddsombuden. För att de ska kunna utföra sitt uppdrag behöver de ges förutsättningar för utbildning, vidareutbildning och fortbildning, och så är det inte . Lagen ger visserligen rätt till ledighet för att genomgå utbildning, men i verkligheten ser det lite annorlunda ut. Många skyddsombud har svårt att hinna med arbetet, genomgå utbildning och genomföra sitt uppdrag. Dessvärre upplever många också att deras rätt till utbildning ifrågasätts av arbetsgivaren. Problemet har påtalats av bland andra och mitt eget fackförbund , som har föreslagit att staten bör ta ett större ansvar för utbildningen. har två konkreta förslag till regeringen, dels att utbildningens längd bör uppgå och regleras i lag, dels att det bör införas en lagstadgad rätt till vidareutbildning och fortbildning av skyddsombud motsvarande . har lagt fram dessa förslag i utan att få stöd. När tror statsrådet att vi kommer att nå upp till riktlinjer, och hur ställer sig statsrådet till att lagstadga utbildning för skyddsombud? 31 Statsrådet (S): Precis som riksdagsledamoten säger har regeringen kontinuerligt vidtagit åtgärder för att säkerställa en bättre arbetsmiljö i syfte att minska dödsolyckor, och detta arbete fortsätter. Som jag sa i mitt inledningsanförande får ytterligare tillskott under detta år på för att stärka sitt arbete, och regeringens och min intention är att fortsätta stärka möjlighet att genomföra fler och mer effektiva inspektioner. Ingenting talar för att detta kommer att avstanna, utan tvärtom är detta något vi har gjort kontinuerligt och kommer att behöva fortsätta med. Som jag inledningsvis sa är nollvisionen och arbetet mot dödsolyckor fortsatt prioriterat i den nya arbetsmiljöstrategin, och och Myndigheten för arbetsmiljökunskap har också fått i uppdrag att ta fram konkreta åtgärdsplaner för att genomföra strategin inom sina respektive områden, och här tittar man också på nollvisionen. Åtgärderna ska vara tidsatta och innehålla en plan för uppföljning. Åtgärdsplanerna kommer att redovisas till regeringen . Låt mig också lyfta en annan viktig dimension. Tätt kopplat till de arbetsmiljöproblem och de arbetsmiljöbrott vi ser är arbetslivskriminalitet, alltså fusk och brottslighet i arbetslivet. Regeringens budskap på hela detta breda område är tydligt: Det ska vara svårt att fuska, enkelt att åka fast och kännbart att bli straffad. Låt mig kort fokusera på det sista benet, straffen, vilket också är en del av det som föranlett denna interpellationsdebatt. Regeringen har höjt maxbeloppen kraftigt på företagsbot för större företag, från 10 miljoner till för allvarliga brott. Syftet är att ge dessa företag tydliga incitament att organisera sig på ett sådant sätt att risken för brott i verksamheten minskar. Vi har också systematiskt höjt sanktionsavgifter på andra områden kopplat till arbetsmarknaden. Som jag sa i mitt inledningsanförande är det viktigt för att incitamentsstrukturen ska fungera att hela kedjan fungerar när det kommer till handläggning av dessa brott. Därför har , och formaliserat sitt arbete med arbetsmiljöbrott i den centrala samverkansgruppen för arbetsmiljöbrott. Man träffas i detta forum , och där har man också utvecklat särskilda handläggningstider för arbetsmiljöbrott, som ju är komplexa till sin natur. inleddes förundersökningar efter att hade gjort sin granskning, och det kunde ta ett till . inleds förundersökningen parallellt med granskning, vilket också gör att vi kan undvika risk för preskription. Detta stärker också incitamentsstrukturen för företag att organisera sitt arbete på sådant sätt att allvarliga arbetsmiljöbrott och dödsolyckor på arbetet undviks. Sist men inte minst är det, precis som riksdagsledamoten har varit inne på i sin egen dialog med de fackliga organisationerna, viktigt att vi har en nära och tät dialog med arbetsmarknadens parter om hur vi kan minska dödsolyckorna och hur vi kan stärka skyddsombudens roll. Jag har sedan jag tillträdde träffat samtliga fackliga organisationer i de branscher som mest berörs av allvarliga arbetsmiljöbrott och dödsolyckor. Denna dialog kommer regeringen att fortsätta med, för det här kommer vi bara kunna lösa tillsammans – och regeringen är definitivt beredd att ta sin del av ansvaret. 32 CICZIE WEIDBY (V): Här fanns många trådar att plocka upp, men arbetslivskriminaliteten ska vi kanske inte ge oss in på nu eftersom det kräver en lång debatt. Det är bra att och har fått mer resurser. vet vi att arbetsmiljöbrott är en nedprioriterad verksamhet inom polis- och åklagarväsen. Fokus ligger på mer prioriterade brott, vilket i och för sig är rimligt. Jag tror dock att man måste stärka rättsväsendets arbete med just arbetsmiljöbrott, och för att förbättra möjligheten för polis och åklagare att utreda arbetsmiljöbrott bör man tilldela mer resurser till just det ändamålet. Det bör även anställas fler poliser, utredare och åklagare som arbetar specifikt med arbetsmiljöbrott. I tar det att utreda en arbetsplatsolycka med dödlig utgång. I är den genomsnittliga handläggningstiden ungefär hälften så lång, och dessutom är rättsläget betydligt tydligare än i . Det beror på flera faktorer. För det första är den norska lagstiftningen mer enhetlig än den svenska. I finns en egen arbetsmiljöbalk, vilket underlättar utredningsarbetet. För det andra finns ett strängare personligt ansvar för arbetsgivaren. Arbetsgivaren kan straffas personligen om denne har varit oaktsam enligt sina skyldigheter. Detta gör det enklare att ställa arbetsgivare till svars efter arbetsplatsolyckor med dödlig utgång. Det har bland annat resulterat i flera viktiga principiella domar som klargör rättsläget. Sammantaget ger norsk lagstiftning och rättspraxis ett bättre arbetsredskap för polis och åklagare när de ska utreda allvarliga arbetsmiljöbrott. anser att bör ta intryck av norsk lagstiftning och rättspraxis i syfte att just korta utredningstiderna vid arbetsmiljöbrott och inrätta en arbetsmiljöbalk i syfte att åstadkomma en mer enhetlig lagstiftning. Man borde också införa straffsanktioner när skyddsombud utestängs. Vi ska veta att många arbetsgivare såklart har goda kunskaper om arbetsmiljö och bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. finns det också många arbetsgivare som saknar grundläggande kunskaper om arbetsmiljö och hur man bedriver ett bra arbetsmiljöarbete. Det kan i förlängningen också leda till arbetsplatsolyckor, skador, sjukskrivningar och så vidare. Det finns skyddsombud inom bland annat Fastighets och som har föreslagit att det bör ställas krav på en arbetsmiljöutbildning för att få starta till exempel ett företag som ska ha anställda. Det är också ett förslag som har lagt fram i . Vad anser statsrådet om att ställa krav på arbetsmiljöutbildning för att få starta företag som ska anställa människor och om en arbetsmiljöbalk? 33 Statsrådet (S): Tack, Ciczie Weidby! Det är uppenbart att vi är överens om vad målet för arbetsmiljöarbetet ska vara. Vi ska säkerställa en god arbetsmiljö för alla arbetstagare i , och vi ska undvika dödsolyckor på arbetet. Jag tror precis som Ciczie Weidby att det finns mycket vi kan lära av varandra i . Det finns saker som våra grannländer kan lära oss om hur vi arbetar i . På samma sätt finns det lärdomar vi kan dra om hur man arbetar med arbetsmiljöfrågor och annat i våra grannländer. Jag besöker därför just nu våra grannländer. Jag har varit i och , och jag kommer att besöka min kollega i . Jag tror inte att man så snabbt ska hasta över frågan om arbetslivskriminalitet och kopplingen till arbetsmiljöfrågor. Där finns det också viktiga lärdomar att dra kanske inte minst från av hur man arbetat systematiskt med frågan om arbetslivskriminalitet . Det är som jag redan konstaterat så att successivt har fått mer resurser för sitt arbete. Men är man också ansvarig för att samordna det myndighetsgemensamma arbetet mot arbetslivskriminalitet. Det är ett viktigt arbete. De branscher som är särskilt utpekade som riskbranscher kopplat till arbetslivskriminalitet är bygg, restaurang, transport, städ, vård och omsorg, jord- och skogsbruk, skönhetsvård, bilvård och avfallshantering. Det är många av dessa branscher som också återfinns bland de sektorer som har flest dödsolyckor på arbetet. Frågorna hänger ihop. Inspektionsarbetet är viktigt och har gett resultat. Men det har också visat på omfattningen av de problem som finns på arbetsmarknaden. Därför fattade regeringen så sent som i går beslut om att växla upp detta arbete genom inrättandet av sju regionala center i arbetet mot arbetslivskriminalitet. De centren kommer att fungera som ett nav i arbetet och leda till både fler och effektivare kontroller. De kommer att leda till bättre möjligheter att ta kontakt med fack och arbetsgivare lokalt och regionalt och en bättre kontakt med de regionala skyddsombuden. Det kommer också att få effekt på arbetsmiljöarbetet. Om du har illegal arbetskraft fuskar du säkert med skatten, och du missköter också arbetsmiljöarbetet. På det sättet är det myndighetsgemensamma arbetet mot arbetslivskriminalitet också viktigt för arbetsmiljöarbetet. Jag ska återkomma till skyddsombuden. De har en helt avgörande roll i att skapa säkra och trygga arbetsplatser. Även om vi inte efter alliansregeringens nedmontering av , trots våra tillskott av resurser, har inspektörer på den nivå som man har i våra grannländer är antalet dödsolyckor per arbetare på svensk arbetsmarknad inte högre än i våra nordiska grannländer. Anledningen till det är våra fantastiska skyddsombud och det arbete som de gör runt om på arbetsplatser i . rinner min talartid ut igen. Jag vet att vi kommer att återkomma till den här frågan från Socialdemokraterna och regeringen. Jag vet att Ciczie Weidby är överens med mig. Att fortsätta att stärka skyddsombuden kommer att bli helt avgörande för att vi ska kunna fortsätta att lyckas i det här arbetet. 34 CICZIE WEIDBY (V): Visst är det irriterande när lampan börjar blinka gult och tiden går ut. Ska vi börja att tala om arbetslivskriminalitet, som jag jättegärna skulle vilja göra och är jätteengagerad i, behöver vi så mycket mer tid. Jag delar definitivt syn på att vi måste ha den myndighetsgemensamma insynen i de olika företagen. Jag delar också uppfattningen om att fuskar man med en sak så fuskar man troligen med andra. Det är heller inte ett sådant samhälle vi vill ha där man utnyttjar människor på det viset. Vi är givetvis också överens om att det är viktigt att jobba för att ingen vare sig ska dö på sitt jobb eller av sitt jobb. Jag uppskattar verkligen att det finns ambitioner. Jag önskar bara, herr talman, att statsrådet och regeringen tog i lite mer och verkligen lade handling bakom orden. En sak som vi inte alls har berört, som också är en fråga som vi säkert får anledning att återkomma till, är ensamarbete. Ensamarbete är en gemensam nämnare för väldigt många dödsolyckor. Finns det ingen som har bevittnat en olycka förstår man att det gör det väldigt svårt att utreda ansvarsfrågan och så vidare, och ingen kan ställas till svars. Kanske du kan nämna lite kort om frågan om ensamarbete. Annars finns det all anledning att mötas igen i kammaren och diskutera detta. 35 Statsrådet (S): Tack, Ciczie Weidby! Det är uppenbart att vi delar ett djupt engagemang och en vilja att flytta fram positionerna i de här frågorna. När det kommer till samverkan med parterna har regeringen inrättat ett arbetsmiljöforum. Det ska användas för att diskutera pågående och planerade åtgärder inom ramen för arbetet med arbetsmiljöstrategin tillsammans med arbetsmarknadens parter och ansvariga myndigheter. Temat kommer att bland annat handla om just hot och våld. Det är också en fråga som är tätt sammankopplad till ensamarbete. Det finns många anledningar att återkomma till den frågan. Sammanfattningsvis är det från regeringens perspektiv naturligtvis så att alla som jobbar förtjänar en säker och trygg arbetsplats. Vi måste var och en ta vår del av ansvaret i arbetsmiljöarbetet för att målmedvetet arbeta förebyggande mot arbetsplatsolyckor och bygga en bra säkerhetskultur. Vi har också talat om kopplingen mellan en god arbetsmiljö och kampen mot det växande fusket och brottsligheten på svensk arbetsmarknad. Det får vi säkert också anledning att återkomma till. Det är som Ciczie Weidby konstaterar, det hänger ihop. Begår man brott på ett område gör man det säkerligen på andra. Här tycker vi från regeringens sida att samhällets svar på arbetslivskriminaliteten såväl som på de växande arbetsmiljöproblemen måste vara kompromisslöst. Vi har successivt tillfört resurser och växlat upp arbetet. Det kommer regeringen att fortsätta med fram till valet och de kommande tio åren. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:371 Avhopp från lärarutbildningen av (L) till utbildningsminister (S) 2021/22:372 Ökad planerbar elproduktion i av (M) till statsrådet (S) 2021/22:373 Säkerställande av att barn kommer till tals i frågor om vårdnad, boende och umgänge av (C) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:374 SGU i av (MP) till näringsminister (S) 2021/22:375 Bensin- och dieselskatten av (M) till finansminister (S) 2021/22:376 Längre lördagsöppet på Systembolaget av (SD) till socialminister (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1142 SJ:s inställda avgångar av (SD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1143 Åldringsrån av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1144 Uppehållstillstånd för nyfödda barn till forskare av (MP) till statsrådet (S)