prot · H90955 · 2022-01-19 00:00:00 — Jag har personligen lagt en hel del tid på den här frågan för att hitta en väg som skulle kunna fungera för alla utan att en alltför hård reglering och styrning ska behöva implementeras. Därför tycker jag att propositionen är balanserad och väl avvägd för att komma till rätta med de problem som mindre företag får med långa betalningstider. Det här är leverantörer som ofta är helt beroende av de stora företag som de levererar till. Konsekvensen blir annars att detta på kort sikt kan rubba företagets förmåga att betala sina egna räkningar . Företagets likviditet är vidare helt avgörande för tillväxt och jobbskapande, eftersom långa betalningstider är speciellt skadliga för små och medelstora företag. Jag läste en undersökning från Intrum. Var femte företag menade att de skulle ha både behov av och utrymme att anställa mer personal om det inte vore för de långa betalningstiderna. I samma undersökning kunde man läsa att av företagen är tvungna att acceptera längre betalningstider än vad de är bekväma med. har ett betydligt större förhandlingsutrymme än mindre företag, vilket gör att de mindre företagen tvingas gå med på helt orimliga betalningsvillkor eftersom de stora företagen kräver detta. Det blir naturligtvis ett problem. För är det viktigt att småföretagen får rätt förutsättningar för innovation och tillväxt. Småföretagen är en viktig nyckel för jobbskapande; det är något annat än att kasta enorma skattemedel på helt verkningslösa subventionerade arbetsmarknadsåtgärder. Fyra av fem jobb skapas av små och medelstora företag, vilket naturligtvis talar sitt tydliga språk. Krav på rapportering av betalningstider Vi sverigedemokrater vill att fler ska starta företag. Vi vill också att fler småföretag ska få bättre förutsättningar att anställa och gå med vinst – det är bara konstruktivt för samhället. När det gäller Socialdemokraternas invändningar mot initiativet kan jag absolut förstå argumentationen. Konsekvenserna av att onödiga och betungande regelverk läggs på småföretagens axlar är dock återkommande, och så ska det inte vara. Regelbördan kostar småföretagen enorma pengar . Dessvärre ser vi inte att den trenden har vänt åt rätt håll, utan tyvärr fortsätter det åt fel håll. Man räknar med att kostnaden ökar med ungefär 1 miljard . Enligt , som kom , har kostnaden för småföretagen ökat trots regeringens ambition att sänka kostnaden. Rapporten från pekar på att av småföretagen anser att lagar och regler är ett direkt hinder för tillväxt och utveckling. Som jag nämnde tidigare ökar kostnaden med 1 miljard . Med detta som facit finns det enormt mycket att göra för att nå målet att minska regelbördan, och jag tycker att det här är ett steg i rätt riktning. Därför menar vi att det är bra med extra tydlighet med denna typ av solnedgångsklausul, som pekar på när och hur det ska gå till, för att försäkra företagen om att det inte kommer att bli ytterligare regelverk som blir betungande utan att vi når det efterfrågade resultatet och ingenting annat. 51 (S) replik: Jag tackar ledamoten för anförandet. Jag hade egentligen inte tänkt att begära ordet, men tryckte på en knapp som gjorde att jag också tryckte på knappen. Det som är viktigt här – och här känner jag att vi är eniga – är att det finns behov av att minska regelbördan för svenska företag. Sedan gäller det att göra detta på ett smart sätt, så att man fortfarande kan uppnå de mål man vill uppnå. Därför är det bra att regeringen har tagit fram nya, seriösa och konkreta mål för regelpolitiken. Detta är en annan diskussion, men det är relevant även för den här diskussionen. Däremot är det ju inte så att dagens proposition innebär en regelbörda för små och medelstora företag, som jag uppfattade att ledamoten sa, utan i det här fallet är det bara stora företag som faktiskt får en större regelbörda. Det är viktigt att vi utvärderar lagen; det har ju alla konstaterat. Däremot är jag principiellt en motståndare till solnedgångsklausuler, det vill säga att man redan från början fattar beslut om att lagen ska upphöra. Det gör vi inte i detta fall. Bland annat amerikanska forskare – framgångsrika sådana, som jag uppfattar det – som arbetar med regelförenkling menar ibland att solnedgångsklausuler är något oseriösa och att det är rimligare att se över regelbördan i en hel sektor . Min fråga till ledamoten är nog ändå: Är inte risken att detta tillkännagivande bara minskar förtroendet för tillkännagivanden? Regeringen och utskottet är ju faktiskt eniga om vad vi ska göra. 52 (SD) replik: Krav på rapportering av betalningstider Jag tackar för frågan. Det här verktyget är helt centralt för att vi som opposition ska kunna arbeta och driva våra frågor. Jag kanske var otydlig om regelbördan. Jag menade bara att regelbördan är ett stort bekymmer för ; den uppfattningen har ju både jag och . Det här förslaget innebär inte en regelbörda för små och medelstora företag, men det gör det för de stora företagen. Jag pratar om regelbördan generellt. Min, och näringslivets, uppfattning är att regelbördorna snarare ökar än minskar – det kan vi ju se i siffror. Jag tycker att detta är beklagligt, speciellt när regeringen har haft – och har – som ambition att regelbördan ska minska. Då gör man ju någonting fel. Därför är det viktigt att ha med denna aspekt när vi diskuterar den här frågan och alla frågor som berör regelverk för företag generellt. Med detta sagt vill jag fråga ledamoten om han anser att utvecklingen går åt rätt håll. Socialdemokraterna har haft makten , och man har haft uttalade mål och ambitioner om detta. går det åt fel håll. Jag hade inte varit nöjd med den utvecklingen, men jag vill i alla fall ställa frågan. 53 (S) replik: Jag tackar ledamoten för frågan. glider den här diskussionen över till en fråga om regler och regelkrångel, men jag ska naturligtvis svara på frågan. Jag tycker inte att man ska vara nöjd när uträkningar och bedömningar gör gällande att regelbördan ökar. Det gäller dock att man håller tungan rätt i mun, för vi vet att av kostnaderna för nya regler kommer från EU-lagstiftning. I vissa avseenden hade det kommit en regelbörda oavsett regering, givet att vi är med i EU; det är möjligt att vi har olika åsikter där. innebär ju EU-medlemskapet att vi får tillgång till världens största marknad, vilket är extremt viktigt för svenska företag. Jag tror att av den svenska arbetsmarknaden på ett eller annat sätt är kopplad till export. Kort sagt: Naturligtvis kan man inte vara nöjd när regelbördan ökar. Man ska dock komma ihåg att mycket av reglerna kommer från EU. Jag tycker att vi ska ge en eloge till . Hon gjorde en del saker som näringsminister som jag absolut inte uppskattade, men arbetet gällande regelkrångel gjorde hon väldigt bra. vet vi från att regelbördan ökade även då, mätt i pengar och i uppfattning hos företagarna, så vi ska komma ihåg att frågan inte är enkel att lösa. Jag går tillbaka till tillkännagivandet. Ledamotens före detta kollega i näringsutskottet skrev en debattartikel som jag läste och som handlade om just tillkännagivanden. Där var han väldigt tydlig med att tillkännagivanden ska behandlas – annars uppfattar han att regeringen inte tar på allvar. fattar vi beslut om ett tillkännagivande som är omöjligt att hantera . Visar inte detta på att det är fel på tillkännagivandet? 54 (SD) replik: Krav på rapportering av betalningstider De här replikskiftena kan bli roliga – vi gick från tillkännagivanden till regelförändringar, och helt plötsligt var vi inne på EU-frågan. Så blir det . Initiativverktyget är, som jag sa tidigare, helt centralt för vårt arbete här i . Jag menar att det bara är positivt att den tydlighet som måste finnas när det gäller just det här betänkandet förstärks ännu mer genom detta initiativ. Det står med i en brödtext, men vi vill försäkra oss och företagare om att detta kommer att följas upp och om att detta är någonting som vi kommer att arbeta med framöver för att se till att det får rätt resultat och inte riskerar att bli som mycket annat som den här regeringen dessvärre har gjort – någonting som faller i glömskans hav och ligger där och skvalpar. Inför den här debatten valde jag att sätta mig och gå igenom vissa av de regelverk som har blivit betungande och som inte alltid har nått de resultat man efterfrågat. Det var alltifrån dataskydd till offentlig upphandling, miljöregler, plan- och byggregler, branschspecifika regler och det skatterättsliga företrädaransvaret, för att ta några exempel. De sakerna behöver vi arbeta med för att inte hamna i situationen att småföretag – vilket det i de flesta fall är – inte får den tillväxt och lönsamhet som de behöver för att kunna anställa och lösa mycket av problemen, för att ta ett exempel från arbetsmarknaden. Med det sagt är jag jättenöjd med det här initiativet. Jag tycker absolut att det är helt korrekt. Det var jättebra att få med det i betänkandet. 55 (C): ställer sig bakom utskottets betänkande Krav på rapportering av betalningstider. Jag yrkar bifall till förslaget till beslut. är mycket redan sagt av tidigare talare. Det är ju ett betänkande som ett enigt utskott står bakom. Jag kommer säkert att repetera en del av det som ni andra som varit uppe i talarstolen redan har sagt. Men som gammal lärare vet jag att repetition är bra för att man ska lära sig och ta till sig något, så håll till godo! Precis som inledde med har mindre företag fått agera som ett slags bank åt större företag som inte betalar sina fakturor . Det gör att det kan bli väldigt tufft för små företagare, för de har i sin tur också räkningar att betala i , liksom löner till eventuell personal. Enligt undersökningar som Intrum gjort och som också tagits upp här i talarstolen uppger en del av de mindre företagarna att de skulle vilja anställa fler men att försenade betalningar från kunder gör att de inte vågar. lägger regeringen fram ett lagförslag som näringsutskottet som helhet ställer sig bakom, som jag nämnde. Förslaget innebär att företag med över 250 anställda ska rapportera in sina betalningstider när de har köpt varor och tjänster från företag med färre än 250 anställda. Informationen ska innehålla genomsnittliga betalningstider och genomsnittliga avtalade betalningstider. Fakturor som betalas för sent ska också rapporteras. Om man som större företag inte rapporterar ska man kunna få böter. Det här ska vara uppgifter som leverantörer lätt ska kunna hitta i register för att få en uppfattning om betalningsrutinerna för till exempel ett storföretag som man ska förhandla med. Krav på rapportering av betalningstider Enligt Intrum är det faktiskt inte bara bland vissa storföretag som det är problem med långa betalningstider. Vi har inte nämnt det, men det är också så att småföretag känner press från offentlig sektor att acceptera dåliga betalningsvillkor. Där tar man även längst tid på sig att faktiskt betala räkningarna till småföretagen. Visste ni det? Trots att offentlig sektor lyder under en tvingande lag när det gäller betalningstider verkar det inte alltid fungera. Därför borde regeringen även sätta press på de kommuner, regioner och myndigheter som inte sköter sig. 56 (KD): En ny lag ska införas om krav på rapportering av betalningstider. Den är efterlängtad av många. Syftet med de nya reglerna är att bryta utvecklingen mot allt längre betalningstider i näringslivet. Det kommer att resultera i bättre förutsättningar för mindre svenska företag att utvecklas och skapa tillväxt. Vi förordar att lagen utvärderas i enlighet med tillkännagivandet. Vi motsätter oss inte propositionen men anser att det är av största vikt att en utvärdering görs och att relevanta åtgärder kan vidtas om det inte skulle falla väl ut. Varför är då detta så viktigt? Jo, fru talman, jag har förmånen att få lyssna på personer i min närhet som utan något artighetsfilter vågar och vill berätta för mig hur det faktiskt känns att vara företagare. Det är företagare som bland annat berättar om utmaningarna med det regelkrångel som finns, även det som uppstått under pandemin. Jag försöker då alltid göra mitt bästa som politiker för att lyssna, mentalisera och sedan forma en politik som gör att det blir enklare att starta, driva och utveckla företag. Det är också det som den här propositionen handlar om. Företagen ska inte behöva fungera som banker. Det är mot den bakgrunden det är så otroligt viktigt att på allvar göra en sammanvägd analys av vad alla regler, lagar och förordningar innebär för den enskilde företagaren. känns det nästan som att majoritet betraktar företagarnas tid som en gratis service som man kan avropa fritt utan att tänka faktiskt kostar pengar. Ju färre och mer ändamålsenliga regler företag har att förhålla sig till, desto lättare är det för företagen att göra rätt och kunna fokusera på sin kärnverksamhet, vilket även är till gagn för hela samhället. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) § 12 redogörelse för bolag med statligt ägande betänkande 2021/22:NU4 redogörelse för bolag med statligt ägande (skr. 2020/21:140 och skr. 2021/22:31) redogörelse för bolag med statligt ägande 57 (M): är i behov av ett vitalt näringsliv. Det är grunden för tillväxt, jobb och utveckling. Därför är det nödvändigt att det ingår i uppdraget för våra myndigheter i landet att se till utvecklingen och föreslå hållbara vägar framåt som är lösningsfokuserade. Att statliga företag och privata företag konkurrerar på lika villkor är en förutsättning för att hela det svenska näringslivet ska stärkas och fortsätta att utvecklas. Därför är det viktigt att följa med i tiden och att ägaren ställer sig frågan om just ägande i statlig regi ger det bästa resultatet. Det bästa för landet vore om det statliga ägandet av företag skulle minska från dagens 46 helägda och delägda bolag. Vi måste se över innehavet av statliga bolag och med stor varsamhet och ansvarsfullhet avveckla statliga bolag som stor hänsyn tas till att skattebetalarnas värde ska värnas. söker mer diskussion kring våra statligt ägda bolag gällande näringsfrågor. Detta gäller givetvis inte de bolag som har ett särskilt samhällsuppdrag eller är av strategisk och säkerhetspolitisk vikt. Vi kan konstatera att det finns brister gällande styrning och ledning av statliga bolag. har granskat regeringens styrning av de statliga bolagen och funnit stora brister i att hållbarhetsanalyser inte görs kontinuerligt eller systematiskt, vilket är av stor vikt. När vi arbetar mot ett fossilfritt samhälle måste även alla statliga bolag ta sitt ansvar. Staten är en stor ägare och kommer att fortsätta att vara det . Det ställer höga krav på tydliga principer, klok styrning och ansvarstagande. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden, och staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare, särskilt i de bolag som har just ett samhällsuppdrag. Det innebär också att på marknader där statliga bolag verkar ska de ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer. Ett tydligt exempel på hur det inte ska fungera var när statliga Systembolaget gick ut med annons som politiskt påverkade mot gårdsförsäljning. Staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör vara tydlig mot de statligt ägda bolagen med att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning. Den statliga bolagsportföljen består, som jag tidigare nämnt, av 46 bolag inom olika sektorer i vårt näringsliv. Flest statliga bolag hittar vi inom basindustri och energi. verkar de flesta av bolagen på affärsmässiga grunder på fullt konkurrensutsatta marknader. En stor och viktig fråga just nu är elpriserna, och här har svenska en stor roll att spela. Vi ser hur de är med och bygger kärnkraft på andra sidan , i . Vi moderater ser gärna att de kan ha samma uppdrag i . Det är tydligt att det går en skiljelinje i svensk politik mellan dem som menar att det är angeläget att har tillgång till fossilfri basenergi alla dygnets timmar året om för att landet ska kunna utvecklas och få tillväxt och dem som inte menar det. Att ta bort fungerande elproduktion, så som skett med , i då behöver öka, inte minska, elproduktionen och när det kommer att behövas mer än dubbelt så mycket el framöver är fel väg framåt. Det som byggts upp i vårt land med vattenkraft och kärnkraft från söder till norr på strategiska platser för att förse vårt land med el dygnet runt har gått förlorat i med den rödgröna regeringen, vilket nu också påverkar landet totalt då norra behöver sin elproduktion för utveckling och tillväxt. Vi har en annan stor marknad där vi hittar både statligt ägda bolag och privatägda: gruvnäringen. Det är en stor och viktig marknad för ett exportberoende land, inte minst för att vi i vårt land kan vara självförsörjande när det gäller sällsynta bergartsmetaller då är ett av EU:s länder med störst tillgång. redogörelse för bolag med statligt ägande Vårt land har legat i topp inom gruvnäringen, men har vi tappat i rankningen på grund av långa ledtider och stort regelkrångel, som regeringen inte tagit tag i. Om vi ska upp i toppen igen som en betydande gruvnation måste regeringen ta sitt ansvar och se över regelkrånglet och de orimligt långa ledtiderna. Som exempel kan nämnas Kallakgruvan i , ett ärende som har legat på regeringens bord . Det är orimligt. Fäbolidens guldgruva i min hemkommun har kämpat med alla krångliga regler, och ärendet ska upp i domstol för avgörande. Det är inte klokt att små investerare ska ligga ute med kostnader utan intäkter på grund av att regeringen har för krångliga regler och för långa ledtider. Det är inte rimligt. Ett flertal av de statliga bolagen har fått stora statliga ekonomiska bidrag för att klara den pandemi vi befinner oss i. Listan kan göras lång. Det skapar en oro på marknaden när stora statliga bolag inte kan uppfylla uppsatta mål och staten måste gå in med extra tillskott till sina egna bolag medan privata bolag som verkar på samma marknad måste hantera sin ekonomi på egen hand. vill att staten avyttrar sitt ägande i flera bolag som inte har ett tydligt samhällsuppdrag. Fram till dess måste dock statligt ägda företag ha en god styrning av verksamheten. konstaterar att staten har som ambition att vara en aktiv och professionell ägare avseende hållbarhet. Det är bra, men det gäller också att omsätta den strävan i konkret handling. Här finns mer att göra. Statligt ägande behöver granskas mer systematiskt och återkommande än vad som är fallet . granskning visar också att det tydligare bör framgår vilka internationella riktlinjer som gäller för bolagen. finns utrymme för tolkning som skapar otydlighet. vill jag för räkning understryka det framfört om att informationen till behöver förbättras så att den även inkluderar information som tydligt anger hur den statliga styrningen sker och hur långt regeringen kommit med att balansera en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i statens bolagsägande. Jag står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation, nummer 5. 58 (SD): Vi debatterar näringsutskottets betänkande som rör förslag och skrivelser om statliga bolag. Det är flera viktiga svenska samhällsfunktioner som bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare och där bolagen generellt verkar på en konkurrensutsatt marknad. är positivt inställda till ett fortsatt statligt engagemang i bolagsform som ger ett inflytande från det allmänna. I vissa fall förvaltar statliga bolag naturresurser inom landet, och ägandet garanterar att dessa kommer alla medborgare till gagn. redogörelse för bolag med statligt ägande Vi ser inte utförsäljning av statens bolag som ett ideologiskt självändamål. Tvärtom stärker det statliga engagemanget ofta viktiga och centrala samhällsfunktioner i . Dock finns det statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras eller helt slopas eftersom man inte kan motivera att ägandet är till nytta för medborgarna. Här är vår grunduppfattning att staten bör avyttra sitt ägande i bolag som inte har särskilda samhällsuppdrag eller är av strategisk och säkerhetspolitisk vikt. Ett gott exempel på detta är statens innehav i . Telekomverksamhet är inte en kärnverksamhet som staten bör syssla med, framför allt inte då man verkar på en avreglerad och välfungerande marknad. Ägandet problematiseras även av att köpte , vilket innebär att staten via sitt dominerande innehav i blir ägare av annan marksänd tv utöver kontrollen över public service. Det utövas ingen politisk styrning över detta, men det är ändå ingen önskvärd situation. Det är uppenbart att har valt en riktning som inte ligger i linje med statens långsiktiga intressen: att vara en dominerande aktör på mediemarknaden. Vår ingång är därför att bolaget bör delas upp utifrån samhällsviktig infrastruktur respektive telekomverksamhet. Det är inte uppdrag att bedöma det rent affärsmässiga handlandet, och vi bör ha full respekt för att ansåg att förvärvet av just var en god affär och rätt strategi framåt för bolaget. Det är dock uppdrag att ta ansvar för demokratin och att en sund konkurrens råder i och att säkerställa att staten har kontroll över just samhällsviktig infrastruktur. Vår uppfattning är därför att staten, som den dominerande ägaren i bolaget, ska verka för en uppdelning mellan just telekomverksamheten och den samhällsviktiga infrastrukturen. Där borde ingången vara att stärka ägandet i den senare delen men att helt avyttra ägandet i telekomverksamheten. Något annat som är högst aktuellt är frågor om vår elförsörjning, där elpriset har rusat till nivåer som nog ingen hade trott var möjliga om man hade frågat . Det är något som plågar många hushåll och som slår direkt mot näringslivets konkurrenskraft. En högst bidragande orsak till detta är de forcerade nedläggningarna av svenska kärnkraftsreaktorer i , där en redan ansträngd effektbalans blivit helt ohållbar och där det nu är fossila kraftkällor som naturgas och kolkraft som sätter elpriset i de två södra elprisområdena. Det är en utveckling som tyvärr befarat och som vi återkommande har lyft upp i denna kammare. debatterades förslag att ge i ägardirektiv att driva vidare, vilket fick stöd av , som anslöt sig. Tyvärr föll det i voteringen med endast ett mandats övervikt. I debatten ställde jag frågan till den ledamot som företrädde Socialdemokraterna varför man inte ville använda sig av möjligheten att drifttidsförlänga de två reaktorerna och fick då svaret: ”Vi tycker att det är viktigare att satsa pengar på välfärden eller polisen, i stället för att klamra sig fast vid gammal smutsig teknik.” redogörelse för bolag med statligt ägande Socialdemokraterna tycker alltså att beroendet av fossila kraftkällor som naturgas och kolkraft är bättre än att satsa på kärnkraft, som man till skillnad från naturgas och kolkraft anser vara ”gammal smutsig teknik”. I spåren av dessa nedläggningar kan vi se att det har lett till så höga elpriser att vissa hushåll får större elräkningar än vad de har inkomster på månadsbasis. Detta är något som staten tjänar mångmiljardbelopp på då momsintäkterna skenar med de höga elpriserna. Man undrar, herr talman, om det var dessa pengar som Socialdemokraterna avsåg att satsa på välfärden eller polisen. Nej, vi kan nog, så här , konstatera att när man tvingas dela ut bidrag till hushållen till följd av de höga och skenande elpriserna är det definitivt ett bevis för att de energipolitiska avvägningarna är ett misslyckande. Det är att man ger ett tydligt besked till att de inte är förhindrade att vare sig titta på ersättningsreaktorer eller utveckla ny kärnkraftsteknik i . känner de sig uppenbarligen nödgade att i stället göra detta utomlands. En annan mer beklämmande del, framför allt med anledning av det säkerhetspolitiska läget, är att staten indirekt genom och utan ingripande från Socialdemokraterna och regeringen har möjliggjort att köpa in ryskt kärnbränsle från det statligt kontrollerade bolaget .