prot · H909137 · 2022-06-27 00:00:00 — Fyra av fem utländska medborgare som dömts för våldtäkt och till utvisning blir kvar i . Då kan man inte, menar jag, fru talman, påstå att detta är ett viktigt arbete för regeringen. Om det är så viktigt borde det mynna ut i åtminstone någon form av resultat, men det tycks det inte göra. Vad ser regeringen för åtgärder framåt? Jag tog del av den proposition som presenterades. Jag tycker att vi utöver detta naturligtvis behöver börja ge oss på biståndet. Varför ska ha ens en krona av svenska skattemedel om de inte tar emot sina egna kriminella medborgare? 13 (MP): har rätt i att han som minister inte kan gå in i ett enskilt fall. Men det är inte bara ett fall, utan sticker ut genom att ge avslag på nästan hälften av asylansökningarna från personer från . Det kan jämföras med resten av , där många länder knappt ger nej alls. Då är det hans uppgift att gå till botten med varför besluten från inte är rättssäkra. Då är det hans uppgift att se på de lagar och regler som gör att det i är möjligt att säga: Nej, du har varit här , du studerar, du är kvinna och du kommer från . Men du får inte asyl, utan du får i stället leva i limbo här i väntan på att situationen i kanske blir sådan att det går att tvinga ut dig. Det är ansvar att prioritera var han lägger sin tid och sina resurser. har vi hört om mer resurser till att tvångsutvisa människor, det vill säga personer som , som enligt ska anpassa sig till talibanernas kulturella seder och bruk. Resurserna borde läggas på att styra upp och se till att asylbeslut blir rättssäkra och förankrade i verkligheten och att lagstiftningen ändras så att människor inte kan tvingas leva i ett ingenmansland, ett limbo, när det faktiskt inte är möjligt eller säkert att skicka kvinnor till talibanernas . Återigen: Inte en enda människa borde tvingas tillbaka till talibanernas . 14 Statsrådet (S): Det är som slår fast vår asylpolitik. Enligt den är det myndigheter och rättssystemet som avgör vem som får asyl och vem som inte får det, vem som har skyddsskäl och vem som inte har det. Det finns en bred majoritet bakom detta i riksdag. Till vill jag säga att jag gick till botten med hans fråga. Det var därför det var helt tomt i hans replikskifte om det som interpellationen verkligen handlar om, nämligen att helt har missförstått systemet och att vi har haft stöd för återvandring , sedan innan föddes. Det var därför han började prata om en massa andra saker. Det är något som är lite märkligt här. har gjort det till sitt att prata om det socialdemokratiska folkhemmet , långt innan föddes. Det går tydligen alldeles utmärkt. Jag citerade inte bara någon hemsida, , utan jag citerade partiprogram. Men då vill inte känna till det utan säger att han var jätteung då. Jag läste högt från hemsida från . Då var ändå . Om inte kan stå upp för sitt partiprogram, fru talman, kanske han ändå kan stå upp för det som står på hemsidan , när han har varit riksdagsledamot i . Sedan ställde ett antal frågor om återvändande. Det stämmer, som han gav uttryck för, att regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder, men sedan går tyvärr vilse. Om vi tittar på de europeiska jämförelserna ser vi att är framgångsrikt i återvändandearbetet. Jag tror att det i reella tal bara är eller som lyckas med fler återvändanden än . I procent av avslag tror jag att numera hamnar på sjätte plats av 27 länder. systerpartier i sitter i regeringsställning lite här och var, i , och kanske – det beror lite på. Man har ju hoppat lite fram och tillbaka i synen på , även om ett antal sverigedemokrater har återvandrat dit. kanske kan hjälpa mig: Vilket av dessa länder där systerpartier styr lyckas bättre med återvändandet? till den europeiska statistiken verkar siffran vara noll. Jag svarade på samtliga frågor. Han svarade inte på någon av mina. Grundfrågan här är naturligtvis när lämnade den bysantinska kulturkretsen, det främmande för – och blev en del av våra grannar – som det uttrycks i partiprogrammet. Jag skulle gärna vilja ha ett svar från på det. Jag skulle också vilja ha svar på varför man inte ville ta emot några flyktingar från kriget i . Det var ett krig på samma sätt som det som vi ser i . 15 (SD): Jag tror att statsrådet kan ha missförstått granskningsfunktion, alltså funktion att granska regeringen och att ställa regeringen till svars för de beslut som den fattar. Detta till skillnad från vad statsrådet tycks tro att det handlar om, att det är statsrådets roll att ifrågasätta en enskild ledamots ställningstagande till någonting som var formulerat 1997 när ledamoten var gammal. Det är inte så granskningsfunktion fungerar. Det som jag vill betona är att svajar på frågan. påstår att man med detta uppdrag till endast vill likställa hanteringen av ukrainare med hur man hanterar andra migrantgrupper i . Men i så fall hade frågan inte behövt utredas. Då hade man inte behövt vidta ett uppdrag. Då hade regeringen bara kunnat säga till att vi nu ska behandla ukrainare på samma sätt som vi behandlar andra migrantgrupper trots massflyktsdirektivet. Men i stället har man gett månader för att återkomma med förslag på åtgärder mot den specifika gruppen ukrainare. Jag vet inte om det bara är så att inte vill kännas vid detta eller om han inte förstår att detta blir konsekvensen av det uppdrag som man har gett till . Den enda frågan som är relevant för denna interpellation, oavsett vad avser, är naturligtvis hur det kommer sig att regeringen så hängivet vill mota ut ukrainare ur – människor som faktiskt är på flykt på riktigt, kvinnor och barn – men att regeringen gjort det absolut minimala för att bli av med utländska våldtäktsmän, mördare och andra kriminella som har kommit från andra länder. 16 Statsrådet (S): Först när det gäller frågan i interpellationen har helt missförstått sakernas tillstånd. Det går inte alls att jämställa människor som kommer från andra länder med dem som kommer genom TPD från . Ett av skälen till det är viseringsfrihet. Så länge TPD gäller kan ukrainare återvända direkt. Det kan man inte om man kommer från de länder som tar upp. Därför behövs det speciellt stöd när det gäller . Och om man ska klara det behöver det sannolikt koordineras i Europeiska unionen. Ukrainare har redan återvänt. Italienarna säger att 5–har lämnat , och vi ser gränsrörelser på 25 000–30 000 från in i . Detta handlar helt enkelt om de människor som väljer att göra detta och hur vi ska kunna stödja dem när det gäller att bygga upp deras land och skaffa bostad hemma och hur vi ska ge dem information. Jag vet att ville hindra ukrainare från att komma hit. Men när de är här kan han i alla fall hjälpa dem som vill återvända att göra det. Det blir närmast komiskt när får hitta på någonting om instrument för att han inte klarar att besvara frågan om vad som har stått i partiprogram. Jag har ställt frågan . Jag har läst högt ur partiprogram. första försvar var att han var bara då. Sedan är hans försvar att han inte ska svara på några frågor. Detta är en debatt, . Detta är demokrati i talarstol. Han måste vara beredd att kunna svara på vad står för. Varför ville han inte ta hit folk som flydde undan kriget i ? Varför ville han inte ta hit människor som flydde undan kriget i ? Varför påstod ni att tillhörde den bysantiska kulturkretsen och var främmande för våra värderingar? Men, fru talman, detta får vi inget svar på. Det är pinsamt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2021/22:519 om utvisning av kriminella trots anknytning 17 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att alla utländska medborgare som begår grova brott ska utvisas, och om jag och regeringen avser att vidta några andra åtgärder på temat utöver den proposition som behandlas. Svaret på frågan är ja, fler som har begått brott ska utvisas. Regeringen har därför lagt fram propositionen Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk. I propositionen lämnas en rad förslag som syftar till att skärpa lagstiftningen på detta område. Bland annat föreslås att högre krav ska ställas på utlänningens etablering i det svenska samhället för att han eller hon inte ska bli utvisad. Med etablering avses här inte bara personens deltagande i arbetslivet, utan anpassning till svenska förhållanden och förankring i samhället i stort. Vissa brottstyper ska också i sig kunna tyda på en bristande anpassning till svenska normer och förhållanden, inte minst hedersrelaterad brottslighet. Vidare föreslås bland annat att straffvärdesgränsen sänks från tolv till sex månaders fängelse och att förbudet mot att utvisa en person som kom till som ung och som har vistats här tas bort och att återreseförbud utan tidsbegränsning ska meddelas i större utsträckning än . Lagändringarna föreslås träda i kraft . De föreslagna ändringarna kommer att leda till att reglerna om utvisning på grund av brott blir mer ändamålsenliga och anpassade efter nuvarande förhållanden så att fler utlänningar som begår brott kan utvisas ur landet. 18 (SD): ägde fruktansvärda korankravaller rum runt om i vårt land. Över 400 poliser uppges ha skadats, och statens våldsmonopol utmanades kraftigt samt förlorades i vissa fall. Det står nu klart att massinvandring, obefintliga krav i integrationspolitiken och slapp kriminalpolitik leder till en oerhört dyster samhällsutveckling. har stora hot inom riket i form av våldsverkande aktörer som hatar och allt som representerar – våra värderingar, vår polis, vår demokrati med mera. Utgångspunkten måste dock vara att svensk lag och grundlagsfästa rättigheter alltid ska upprätthållas i , även i områden som kommit att belastas av kulturella parallellstrukturer, kriminalitet och invandring. Svenska statens våldsmonopol ska aldrig backa undan eller ge vika för våldsyttringar och angrepp. Polisen måste få fler verktyg, större befogenheter och ett tydligare uppdrag att etablera det svenska samhällets dominans i områden och situationer där det trängts tillbaka eller angripits. Bland dem som häktades efter korankravallerna var många utländska medborgare och bör därför utvisas ifall de döms för brott i samband med detta. Tyvärr sker det alldeles för sällan . Och även om regeringen nu föreslår vissa förbättringar rörande utvisningar i sin proposition Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk, som hänvisar till i sitt svar, är det inte tillräckligt. Det var något som inte minst konstaterades genom att riktade ett flertal tillkännagivanden i skärpande riktning till regeringen i samband med att propositionen behandlades. I SD:s följdmotion betonade vi inte minst anknytningens betydelse. Enligt 8 kap. 2 § i utlänningslagen föreskrivs det att domstol som överväger utvisning ska ta hänsyn till utlänningens anknytning till det svenska samhället. Propositionen föreslog även i denna del vissa skärpningar, vilket välkomnas. Men gällande brottslighetens anknytning bör det särskilt noteras att både utredningen och regeringens förslag att anknytning till genom arbete, kunskaper i svenska och liknande omständigheter alltjämt ska kunna utgöra skäl för att utvisning inte ska ske. En sådan generell ordning är enligt oss alldeles för givmild. Utgångspunkten bör vara att anknytning inte beaktas alls för dem som döms för brott där förutsättningarna för utvisning uppfylls. Utländska medborgare som begått brott i har genom sitt agerande försakat rätten att vara kvar i . Huruvida de har lärt sig ett visst mått av svenska eller har ett arbete ska inte beaktas i den bedömningen. Hur motiverar att regeringen fortsatt låter kriminella utlänningars påstådda anknytning vara relevant vid beslut om utvisning? 19 Statsrådet (S): När det gäller de upplopp som skedde kan jag bara konstatera att flera av dem som var med där har dömts till långa fängelsestraff och utvisning. Det är bra. Men detta är enligt den lagstiftning som gällde innan regeringen skärpte lagen. Den nya lagen träder i kraft , och jag ser framför mig att fler kommer att dömas till utvisning. Beräkningarna från utredningen visar på att det kommer att bli uppåt fler som döms till utvisning på grund av brott tack vare de regelskärpningar som regeringen gör. Som vi hör applåderas de inte av , och det är knappast förvånande. Inte heller är vi så förvånade över att inte tycker att det spelar någon roll om man lär sig svenska, inte spelar någon roll om man arbetar och har arbetat och gjort rätt för sig och inte spelar någon roll om man försöker integreras i det svenska samhället. Vi tycker att det ändå ska beaktas. Där har vi olika uppfattningar. Svårare än så är det inte. 20 (SD): Jag redogjorde faktiskt för att stod bakom stora delar av den proposition som nu har hanterat. Däremot var det uppfattning, vilken delades av en majoritet i denna kammare, att regeringens agerande var alldeles för klent – utöver att vara . Jag noterar att valde att inte svara på frågan om varför regeringen anser att en kriminell utlännings anknytning till är relevant vid bedömning av huruvida denna individ ska utvisas eller inte. Det svaret blev skyldig. Likt jag redogjorde för i mitt första anförande har mot bakgrund av korankravallerna presenterat två separata åtgärdspaket för att få bukt med parallellsamhällena och den kriminalitet de göder. Vi kom först med ett 30-punktsprogram mot korankravallerna och därefter med ett åtgärdspaket mot parallellsamhällena explicit. Inget annat parti har tydligt anslutit sig till våra förslag på åtgärder. Men jag avser att åtminstone, när jag nu har chansen, utkräva svar från regeringen i form av om hur de ställer sig till de olika åtgärderna. Jag vill inte minst göra det då och regeringen påstår att utvisning av utländska kriminella och återvandring är viktigt. Då bör man, likt så , hämta inspiration från för att gå fram med sakpolitiken. Allt som allt rör våra paket ungefär 40–50 förslag. Jag hinner inte uppehålla mig vid samtliga utan tar ett par som är aktuella inom interpellationens ramar. Vi vill se ett hinder mot erhållande av svenskt medborgarskap vid kriminella gärningar eller kopplingar. Det är alltså en prövning som görs, och när den sker ska man även genomföra en vandelsprövning. Om en person har begått någon brottslig gärning i ska det alltid utgöra ett hinder mot att bevilja medborgarskap. I det sammanhanget bör även vandelsprövningen vara relevant vid bedömningen av familjens asylprocess i . Vi vill återkalla uppehållstillstånd vid allvarlig brottslighet. Vid tillräckligt allvarlig brottslighet bör enligt oss dessutom hela familjers uppehållstillstånd kunna återkallas, så länge detta inte strider mot principen om non-refoulement. Familjen utgör den minsta enheten i samhället, och de har ett gemensamt ansvar för att anpassa sig till svenska normer och värderingar. Detta förslag, fru talman, har stött på kritik och påståtts utgöra kollektiv bestraffning – detta trots att utvisning inte är ett straff, vilket jag tror att är fullt medveten om. De som vore aktuella för detta är ju inte svenskar, vare sig juridiskt genom ett svenskt medborgarskap eller för den delen på andra sätt – kulturella och så vidare. Deras blotta närvaro i utgör ett privilegium för dem, och det finns ingen gudaskriven regel att det privilegiet ska vara för evigt – än mindre om man inom familjen begår grova brott som detta privilegium innehas. Hur ställer sig till dessa förslag? 21 Statsrådet (S): Jag hämtar ingen inspiration från . När man hör är det inte heller svårt att förstå varför. var det ett litet tag sedan jag läste . Men flera saker av det som tas upp där är sådana saker som regeringen redan har genomfört. Om man kräver saker som regeringen har gjort är det kanske snarare som inspireras av regeringen än tvärtom. Exempelvis genomförs en vandelsprövning vid medborgarskap. Vi går vidare med att också kräva språktest och samhällskunskapstest vid medborgarskap. Samma sak gäller även i det tidigare skedet, alltså när man får permanent uppehållstillstånd. Jag vill däremot vara väldigt tydlig med att jag inte delar uppfattning att om en människa i en familj gör sig skyldig till ett brott ska man straffa en annan medlem i den familjen. Utvisning är såklart påföljd på grund av brott även om det i något slags juridisk mening inte är ett straff; där kan ha en poäng. Men det är ju straff han vill utmäta. Det framgår av hela inlägget. Varför ska den kvinna som drabbas av hedersvåld från sin bror utvisas från ? Varför ska den som pluggar, lär sig svenska och gör rätt för sig utvisas för att han har en bror eller en pappa som har begått ett brott? Vad skickar det för signal till alla de kvinnor som försöker leva jämställt i och anpassa sig till svenska normer och värderingar om de kan utvisas, inte för att de gör fel utan för att de råkar ut för ett fel när brodern eller fadern ägnar sig åt hedersvåld eller liknande? Den typen av rättsskipning är främmande för västerländska förhållanden. Vi har sett den i andra delar av världen och i historien. Vi har sett den i sharialagarna, som ju tillämpar den här typen av kollektiv påföljd. Vi har sett den . Jag tror inte att det är bra. I motsats till menar jag att samhällets minsta enhet inte är familjen. Det är individen som är samhällets minsta enhet. Det är inte familjen som ska vara den minsta enheten och ha rättigheter. Det ska vara individen. är en självständig individ. Han ska inte straffas för vad hans pappa, mamma, bror, syster eller partner har gjort. Det ska de göra och ställas till svars för. 22 (SD): Jag försökte vara tydlig i de tidigare inläggen och konstaterade att utvisning inte utgör ett straff. Ändå väljer att återkomma och prata om vårt förslag i termer av att det skulle utgöra någon form av kollektiv bestraffning. Så är alltså inte fallet. Utvisning innebär bara ett uppbrott från ett privilegium som man har innehaft. Det är inget straff. Det här är personer som inte är svenskar. De vistas förvisso i just , men de har inte någon uppenbar anledning att för alltid få fortsätta med det, och definitivt inte om man tillhör en familj som begår brott. Jag förstår att vill försöka blanda bort korten lite. Det här handlar inte om att någon som själv blir utsatt för brott skulle kunna utvisas om det är partnern som begår hedersbrott. Det här rör sig om allvarlig brottslighet, inte minst den typ av systemhotande brottslighet som vi såg under korankravallerna. Där kunde det röra sig om att man som mor langade stenarna som en son kastade mot polisen eller att man som mamma hejade på om sonen träffade och i efterhand uttryckte stolthet över sonens agerande. Då kanske inte mamman har varit faktiskt delaktig i den ytterst kriminella handlingen att kasta stenen mot polisen och göra sig skyldig till våldsamt upplopp eller blåljussabotage. Men brottet har ju möjliggjorts av mamman. Eller om man möjliggör ett klanbeteende inom familjen och är ytterst medveten om att den typ av klanverksamhet sker som underminerar det svenska samhället, ska man då inte kunna utvisas som en konsekvens av det? Utvisning är inte ett straff. Det är ett stopp på ett privilegium som icke-svenskar som befinner sig i innehar. Jag tycker att det är ett rimligt nästa steg. 23 Statsrådet (S): Vad är det vi hör? säger att det här inte rör sig om hedersvåld utan om allvarlig brottslighet. Hedersvåld, , är allvarlig brottslighet. Hedersvåld drabbar kvinnor. Hedersvåld dödar kvinnor. Det är allvarlig brottslighet. Vad ni vill göra är att göra det möjligt att utvisa offret för hedersvåldet, eftersom det passar in i hur ni ser på samhället. Vi står på offrens sida. Vi tänker inte tillåta att den som sköter sig eller som förtrycks av en bror eller en pappa ska utvisas på grund av att inte tycker att hedersvåld är allvarlig brottslighet. I detta anförande instämde (MP). Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 9 Svar på interpellation 2021/22:532 om insatser för återvandring 24 Statsrådet (S): har frågat mig om regeringen kommer att bereda andra migrantgrupper samma insatser för att stödja återvandring och frivilligt återvändande som de som kommer att erbjudas ukrainska medborgare som har sökt skydd i . För många av dem som återvandrar eller återvänder finns i stor utsträckning stöd att erhålla. Personer som har beviljats skydd enligt massflyktsdirektivet och som vill återvandra till sitt hemland kan dock inte ta del av det stöd som exempelvis personer som beviljats uppehållstillstånd som flyktingar i har möjlighet att söka. Personer som efter lagakraftvunnet avlägsnandebeslut självmant återvänder till har inte heller möjlighet att ansöka om återetableringsstöd. Regeringen har därför gett i uppdrag att analysera och föreslå insatser för att stödja återvandring och frivilligt återvändande till . Uppdraget vad gäller återvandring har redan redovisats, och uppdraget vad gäller frivilligt återvändande ska redovisas . När uppdraget är slutredovisat kommer regeringen att ta ställning till om det finns behov av insatser och vilka insatser som i så fall kan bli aktuella. 25 (SD): Regeringen beslutade alltså att uppdra åt att analysera behovet av insatser för att stödja återvandring och frivilligt återvändande specifikt för ukrainska medborgare som sökt skydd här. I och med detta fortsätter ett bekant mönster på migrationspolitikens område: Vi identifierar ett problem och föreslår en lösning, lösningen avfärdas som rasistisk, moraliskt förkastlig eller omöjlig, men kopieras den och läggs fram av andra partier under rubriken ansvarstagande eller någon annan liknande eufemism. Det kanske mest komiska i den här historien inträffade när ett annat statsråd ville visa hur upprörd hon var över att vi hade lyft samma fråga. ”Det är inte regeringspolitik att peka ut etniska grupper och prata om kraftfulla åtgärder för återvandring”, twittrade efter att regeringen fattat beslut om åtgärder för återvandring för en viss etnisk grupp. i fortsätter, med andra ord. Frågan om återvandring har inte varit föremål för ett uppdrag från regeringen på . Senast fick en målsättning för detta var 2005. Det anslag som rört återvandring har minskat ganska drastiskt i storlek och kommit till allt mindre användning. Det enda återvandringsbidrag som har, fru talman, har bara delats ut till en handfull personer . var antalet personer noll, alltså inte en enda person. Detta är dock inte en ny fråga i och för sig. I proposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik i ett globalt perspektiv står det till exempel så här, fru talman: ”Insatser internationellt och i bör ha det långsiktiga målet att flyktingar frivilligt skall kunna återvända under säkra förhållanden till sitt ursprungsland. Detta synsätt bör i princip prägla mottagandet av flyktingar i från första början.” Jag kan bara hålla med. Det här kan också ställas mot förhållandena i våra grannländer – framför allt , där man med hjälp av sin repatrieringslov fått till ett effektivt och framgångsrikt återvändandearbete. Detta är en lag som har utarbetats av Ygemans betydligt vettigare systerparti och som möjliggör breda satsningar och samarbeten på såväl som statlig nivå för att hjälpa framför allt personer som har fastnat i utanförskap att återvända hem. Vi är egentligen överens här, skulle jag vilja säga, så när som på en punkt. Det gäller frågan om vilka personer som ska bli föremål för de här åtgärderna. Regeringen vill att det nya uppdraget bara ska gälla ukrainare, medan vi, precis som Socialdemokraterna , tycker att det bör gälla alla som kan återvända. Min fråga är alltså helt enkelt denna: På vilket sätt ligger det i linje med den feministiska utrikespolitiken att vilja att kvinnor och barn från återvänder men att vuxna män från och ska stanna? Finns det något skäl till att det är just ukrainarna som väljs ut? kommer det att bli så i den här debatten att vi pratar om ukrainare. Jag kommer även att nämna andra grupper invandrare. Jag tycker egentligen inte att det är på det sättet man bör diskutera denna fråga. Man behöver inte peka ut etniska grupper så som regeringen gör. Man bör ha en ordning som gäller för alla.