prot · H90977 · 2022-03-02 00:00:00 — Säkerhetsläget fortsätter att försämras även för vårt land. I ljuset av den senaste utvecklingen är det viktigt att följa upp vad har för kommentarer och iakttagelser i förhållande till hur regeringen och Försvarsmakten har genomfört försvarsbeslut. konstaterar att arméstridskrafternas operativa förmåga –2020 inte utvecklats på det sätt som förväntade sig. Det finns flera anledningar till detta, men regeringen har ett stort ansvar för hur styrningen sett ut för genomförandet. En anledning som anger är att försvarsbeslutet var underfinansierat. var med och förhandlade fram det beslutet, men vi har också varit med och genomfört flera kompletterande finansiella beslut med förstärkningar till försvaret. Vi har också varit med och tagit fram förutsättningarna för innevarande försvarsbeslut . Fokus för oss har varit hela landet men även mycket fokus på arméstridskrafternas förutsättningar och en utvecklad brigadstruktur. om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna skriver att ”regeringens styrning i vissa delar inte varit tillräckligt tydlig då regeringen inte uttryckligen efterfrågat brigader som krigsförband”. Vidare skriver : ”Om regeringen tydligt hade efterfrågat brigader hade Försvarsmaktens arbete blivit mer effektivt, och kostnader förknippade med att bataljonerna var och en behöver förmågor som inom brigaden skulle vara delade hade kunnat undvikas.” En annan allvarlig kritik som för fram är att fördyrande kostnader inom de väsentliga säkerhetsintressena E och den nya generationens ubåt trängt undan andra materielprojekt och att detta påverkat inte minst arméstridskrafterna, även om också konstaterar att de väsentliga säkerhetsintressena var svåra att spara in på. Utifrån detta ger regeringen två rekommendationer: dels att tydliggöra målsättningarna och få dem mer uppföljbara, dels att säkerställa att de pågående projekten inom de väsentliga säkerhetsintressena inte tvingar Försvarsmakten till kortsiktiga omprioriteringar. Det här är inte bara frågor som hör till förra inriktningsperioden, utan de är i allra högsta grad aktuella också utifrån förutsättningarna att kunna genomföra den ambitiösa försvarsförmågeökning som tog beslut om , nämligen att varje verksamhet inom Försvarsmakten har förutsättningar utifrån beslut men också utifrån kommande kompletteringar att genomföra sin verksamhet och utveckla krigsorganisationen. Regeringen har vidtagit åtgärder, men dessa är inte tillräckliga. Vi står bakom det som försvarsbeslutet anger om objektsramar för stridsflyg och undervattensförmågan, och regeringen har i skrivelsen anfört att man i investeringsplanen i budgetpropositionen har infört sådana. Tyvärr nämner inte regeringen att man har begränsat åren för detta, vilket påverkar både användbarhet och uppföljningsspårbarhet. Regeringen har också fått ett tillkännagivande från om att de behöver föreslå ramar för hur mycket statens investeringar i stridsflygs- och undervattensförmågorna får kosta alla år fram till slutleverans. Vi centerpartister menar att först när detta är gjort kan långsiktighet uppnås och förutsättningarna möjligen finnas för styrningen att utvecklas så att beslutad förbandsproduktion och utveckling av arméstridskrafterna inte påverkas negativt av hanteringen av projekt som utgör väsentliga säkerhetsintressen. Det är oroande för genomförandet av försvarsbeslutet och prioriteringarna på arméns utveckling att regeringen inte är tydlig med de långsiktiga kostnadsuppskattningarna för dessa väsentliga säkerhetsintressen. Redan nu kan vi i ana att fördyringar kan komma att uppstå inom dessa kommande år. För att inte än en gång, vid utgången av 2025 när vi summerar de som nuvarande försvarsbeslut omfattar, ska behöva konstatera att arméstridskrafterna fått stå tillbaka på grund av kostnadsfördyringar inom stora materielprojekt behöver regeringen tydligare förhålla sig både till rekommendationer och till tillkännagivande. om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna Jag yrkar bifall till reservation 5. 22 (L): Vi följer alla nu minut för minut den hjältemodiga strid som utkämpas av arméstridskrafter. Jag betonar ”arméstridskrafter”, herr ålderspresident, därför att när en militär stormakt anfaller ett mindre land mättas både luftförsvar och sjöförsvar väldigt snabbt. Men arméstridskrafterna har alltid visat på en uthållighet och utgör därmed en tydlig krigsavhållande komponent i varje militärt försvar. Oavsett hur utgången blir av kriget i , herr ålderspresident, kommer den värld som följer inte på något sätt att se ut som den som vi nu lämnar. Det kommer att bli ett kallt krig, och det kommer att bli bistra tider för fred och säkerhet, inte minst på den europeiska kontinenten. lämnade Liberalerna Försvarsdepartementet som ensamt parti. Vi gjorde det därför att vi insåg att det som skulle materialiseras aldrig skulle kunna materialiseras med den ekonomi som kammaren tilldelade försvarsbeslutet . slog försvarsgrenscheferna fast att de saknade i sin budget för att kunna lyckas med uppgiften. Det är en svidande vidräkning som har när det gäller våra ansträngningar att få till stånd de två fullt utrustade och fullt samövade brigader som skulle vara målet. Man skriver att brister har identifierats i planering, analys, styrning och genomförande. Det är en ganska heltäckande formulering, får man säga. Man skriver vidare att dessa brister har lett till att arméförbanden inte har utvecklats på ett ändamålsenligt sätt och att deras möjligheter att lösa uppgifter i krig har begränsats. Man slår också fast att det råder oklarhet kring hur brigaderna ska utformas med personal och materiel. bedömer att försvarsbeslutet var underfinansierat i förhållande till vad Försvarsmakten skulle åstadkomma. och den nya generationen ubåt A26 har trängt undan andra materielprojekt. Jag delar helt uppfattning att det är arméstridskrafterna som i vanlig ordning har fått betala det här kalaset. bedömer därför slutligen att armén i realiteten inte kunde uppnå det som och regeringen förväntade sig. I regeringens kommentarer till pekar man på två förhållanden som ska komma till rätta med det faktum att vi historiskt har betalat för våra väsentliga säkerhetsintressen på löpande räkning. Regeringen pekar bland annat på design to cost, det vill säga att man ska hålla sig inom avdelad ekonomi. Men som regeringen skriver detta, herr ålderspresident, presenterar man fördyringar på våra ubåtar på . Man antar en princip, men det är helt uppenbart att man inte avser att leva efter den. En annan sak som man pekar på är att det ska blir objektsramar för stridsflyg och ubåtar. I likhet med kan jag konstatera att de objektsramar som presenterades för sträcker sig fram i tiden. Men leveranstidpunkten för både stridsflyg och ubåtar ligger väsentligt längre fram. Därför tror inte jag att dessa objektsramar heller kommer att ha någon effekt när det gäller våra väsentliga säkerhetsintressen. om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna Jag tycker att det är lite tråkigt att inte befinner sig i kammaren . Han borde vara här och ta ansvar för det haveri som har pekat på. Jag yrkar bifall till reservation 6. 23 (S): Det svenska försvaret bygger upp sin nationella förmåga. Det är oerhört viktigt att vårt flygvapen, vår marin och vår armé stärker sin förmåga. och , när försvarsbeslutet upphör, ökar de ekonomiska resurserna i det svenska försvaret för att öka den nationella förmågan. Det är den största ökningen . Även värnplikten är tillbaka. Svenska kvinnor och män kan nu också tjänstgöra inom plikt i den svenska försvarsmakten. Fem nya regementen kommer att ställas upp och en ny flygflottilj. Stora investeringar och förnyelse av de svenska vapensystemen sker samt en kraftigt ökad övningsverksamhet för den svenska försvarsmakten. Det sker också ökade samarbeten med andra länder – ett tjugotal nya samarbeten, där står främst. Varför gör vi detta? Den frågan kanske man inte behöver ställa . Vi vet att män och kvinnor slåss för sina liv i . Det europeiska säkerhetsläget har förändrats dramatiskt. Det är något som vi i försvarsutskottet har sett . Men jag tror att vi alla blev lite överraskade över det totala och vidriga anfall som sker på . Det är endast och dess ledning som är ansvarig för detta, ingen annan. Jag ser det också som ganska så allvarligt att man också uttalar hot mot övriga , mot länder som står utanför alliansen, och att vi i känner att vi själva inte skulle få fatta våra beslut. Jag tycker att det är en självklarhet att vi ska få fatta våra egna beslut om vad vi ska göra. Det betyder att den satsning och den upprustning som vi har gjort på det svenska försvaret är helt rätt. Det ligger helt rätt. pågår det fortsatta diskussioner. Försvarsberedningen är igång. Och jag är ganska övertygad om att det framöver kommer att tillföras ytterligare resurser. Vi kommer att tidigarelägga och jobba med att stärka den svenska försvarsförmågan. Det är helt riktigt. har tittat på detta, och det är deras rapport som vi diskuterar . Det som jag egentligen skulle vilja säga är att det tar tid att bygga nationell förmåga. Det är ingenting som man gör , eller . Man ska få nytt material på plats, och människor ska utbildas. Jag skulle gissa att det tar att utbilda en soldat. Och jag kan tänka mig att det tar att utbilda en officer som kan utbilda soldater. Detta är någonting som tar tid och kommer att ta tid. Det tror jag inte går att ändra på något sätt. Annars kommer vi att få en sämre kvalitet på vår svenska försvarsmakt. om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna tycker jag att det sprider sig en bild av att våra väsentliga säkerhetsintressen är det stora problemet, att det är det ondaste bland ont. Jag vet inte om det är så. Det tycker jag inte. Det är klart att är ett stridsflygplan som är oerhört viktigt för den svenska försvarsförmågan. Ubåten är också viktig. Det är en unik kompetens som vi besitter i . Vi opererar i . Den typ av kompetens som vi har inom ubåtsområdet ska vi fortsätta att utveckla. Det tror jag kommer att komma arméstridskrafterna till stor nytta. Sedan håller jag naturligtvis fullt ut med om att ekonomin naturligtvis ska skötas på ett bra sätt. Vi ska se till att vi klarar de budgetar som vi har upprättat. Och det ska levereras . Så är det. Jag tycker att regeringen i det försvarsbeslut som har tagits har satt upp mål för detta. Regeringen har också tillsatt en materielförsörjningsstrategiutredning som ska komma med en rapport. Där tittar man på försvarsindustri, ekonomi, leveranssäkerhet, exportstöd och så vidare. Så det är klart att regeringen jobbar med dessa frågor. Jag delar uppfattningen att de mål som vi sätter upp i ska följas av myndigheterna. Men vi ska ha respekt för att det tar tid att bygga nationell förmåga. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 24 (SD) replik: Delar Socialdemokraterna uppfattningen att mål och medel ska hänga ihop, som ledamoten sa ? gör de ju inte det. Om Försvarsmakten och övriga tycker att de inte hänger ihop, hur är då inriktningen hos Socialdemokraterna? Vi har tidigare haft mål för Försvarsmakten. Man lever inte upp till dessa mål, för man saknar resurser. Är Socialdemokraterna beredda att skriva om målen för Försvarsmakten eller att tilldela resurser så att man når målen? Detta är ju en viktig fråga att svara på. Jag tar den först, så att ni kan fundera lite grann medan jag talar vidare. Även om vi nu skickar vapen – sådana här rör som man bär på kroppen eller över axeln – och bidrar på alla sätt till med de här långa rören är det ju viktigt att bygga upp materielförsörjningen, vilket vi nu håller på med. Här är det också viktigt att koppla ihop det med de civila delarna för beredskapslager. Oljan, som vi förhoppningsvis ska få ned i olika bergrum, hänger också ihop med resurserna för att kunna driva ett försvar . De här tillsatserna kan inte lagras . Detta är viktiga delar som jag vill att ni ska ta med er. Jag kommer att återkomma till denna frågeställning längre fram. 25 (S) replik: Jag tycker att ökad operativ förmåga är det viktigaste och att vi ska satsa på det. I det försvarsbeslut vi tog 2020 har regeringen satt upp tydliga och uppföljbara mål för Försvarsmakten. Det är klart att man måste följa upp hur dessa mål uppfylls. Uppfylls de inte är det möjligtvis så att man måste vidta andra åtgärder; det tycker jag att man ska vara helt öppen för. Vi bör också tydligare se hur de investeringsplaner som ligger ser ut, följs upp och uppfylls. Behöver vi göra någonting? Det är väl alltid en skyldighet att följa upp vad myndigheterna gör och hur det fungerar, så att det på alla möjliga sätt kan bli bättre. I slutändan är ju syftet med detta att vi ska öka den operativa förmågan och att vår nationella försvarsförmåga ska bli bättre. om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna Apropå den andra frågeställningen som berörde var det väl tydligt , när statsministern höll tal till nationen, att den svenska totalförsvarsförmågan behöver stärkas. Detta innefattar också den civila sidan och hur försörjningen till befolkningen ska se ut. när vi ser den stora konflikt som pågår i , bara två timmars flygresa härifrån, ser vi också att det är oerhört viktigt att ha resurser för att möta detta och skydda den civila befolkningen. 26 (SD) replik: Jag tycker inte att jag fick svar av ledamoten på frågan om mål och resurser. Det är ju ganska väl känt att man inte anser att man fått tillräcklig tilldelning av budget – bland annat pengar – för att kunna nå de mål, till exempel för värnkraft, som är uppsatta. Frågan kvarstår: Är ni i Socialdemokraterna beredda att skriva om målen för Försvarsmakten och totalförsvarsförmågan? Om ni inte är det blir slutsatsen rimligen att vi bör tillskjuta de resurser som krävs för att nå de mål som har satts upp. Jag skulle önska ett lite tydligare svar i det stycket. Från vår sida har vi, vad jag kan komma ihåg, sagt att den svenska försvarsförmågan ska vara stark. Totalförsvaret ska byggas starkt och inte vara beroende av dagsformen i . Detta känner ni säkert igen; det har jag sagt , och jag tycker att det är lika rätt som . bestämmer självt sin säkerhetspolitik, oavsett vilket linje väljer. Det tar, som sagt, tid att bygga upp det här. Jag vill återkomma till något som egentligen inte har med den här debatten att göra men som har med totalförsvaret att göra. Förutom att vi ska stärka arméstridskrafterna bör arméchefen, som säger, få ett tydligare ansvar – vi delar helt den uppfattningen. Men tycker Socialdemokraterna att man nu bör överväga ett snabbt införande av en civilplikt, kopplad till totalförsvaret, som även gynnar Försvarsmakten? Detta går lite utanför det ärende vi diskuterar, fru talman, men det är ändå viktigt i sammanhanget. 27 (S) replik: Sedan slut –1990 har det svenska försvaret i stort sett avvecklats, och det svenska civilförsvaret har avvecklats än mer. Jag tycker i och för sig att vi ska vara lite försiktiga med att kritisera vilka beslut som andra tog – det är alltid lätt att i efterhand tala om hur man skulle ha gjort och inte gjort. Jag minns själv hur man resonerade då; man såg att den eviga freden var där. Men när vi står här är det uppenbart att så inte är fallet. Detta är också skälet till att de två senaste förvarsbesluten sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde har satsat oerhört mycket på att bygga nationell förmåga och öka den operativa förmågan i det svenska försvaret. Det är heller inte lite – när det här försvarsbeslutet närmar sig sitt slut handlar det om 90 miljarder eller kanske ännu mer. Vad vet jag om hur utvecklingen ser ut? om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna Jag tror också att man måste vara medveten om att det tar tid. Jag tror att även ledamoten förstår att det tar sin tid att utbilda unga svenska kvinnor och män. Vi kan ösa på med hur mycket ekonomiska resurser som helst, men detta tar sin lilla tid. Det gäller även att få resurser. Vi ska se över de mål som vi har satt upp. Behöver de förändras? Behöver det tillföras nya resurser för att vi ska nå dem? Under det förra försvarsbeslutet tillförde vi egentligen under varje budgetsäsong nya resurser. Jag tror att man ska vara öppen för det. Jag tycker också att man ska ha respekt för utmaningen i att bygga förmåga och att det ska bli rätt från början. 28 (L) replik: Under mina i försvarsutskottet har alltid haft en representant i utskottet, och det är därför helt naturligt att omhuldar våra väsentliga säkerhetsintressen med betoning på stridsflyg. Jag tycker också att våra VSI:er är utomordentligt viktiga. är militärstrategiskt en ö, vilket innebär att en anfallare måste komma över eller på . Då har vi våra fjärrstridskrafter för att slå mot honom i ett utsatt läge. Men stridsflyg och ubåtar kan inte trycka undan allting annat. , fru talman, är vi det enda landet på jorden som hur man än räknar har fler stridsflyg än kanoner. Detta är helt unikt, och det är ett uttryck för den oanständigt lilla armé som har lyckats vidmakthålla. Socialdemokraterna vill ta åt sig äran av försvarsbeslut och de stora anslagsökningarna. Jag var med under hela den processen, fru talman, och jag kan konstatera att Socialdemokraterna konsekvent sa nej till varje krona som fördes in i försvarsbeslutet. skrev debattartiklar i om hur pandemin omöjliggjorde satsningar på vårt militära försvar. Äran är i varje fall inte enbart Socialdemokraternas. 29 (S) replik: Jag tycker att vi ska vara oerhört stolta över vår försvarsindustri och det nära samarbete vi har mellan svensk försvarsindustri, den svenska staten och den svenska Försvarsmakten. Vi gör inte detta bara för skojs skull. Vi gör det för att det är oerhört avancerade och bra produkter som man erbjuder. Jag är ganska stolt över den produktion som sker i , , och . Det är en oerhörd kompetens som vi besitter, och den tycker jag att vi ska dra nytta av. Jag tror också att de svenska arméstridskrafterna drar en oerhörd nytta av att vi har den kompetensen. Att är väldigt tveksam till svensk försvarsindustri är naturligtvis en trend som jag känner igen. Men jag tror att den kompetens, det kunnande och den framåtanda som finns där är av godo för den svenska Försvarsmakten och för möjligheten att bygga svensk nationell förmåga. 30 (L) replik: Jag tror att det var som en forskare på Försvarshögskolan under en fet rubrik i en av våra dagstidningar skrev att måste välja – antingen väljer vi operativ effekt eller så väljer vi att vara slutleverantörer av stridsflyg och ubåtar. Man kunde väl redan då se svårigheterna för ett litet land i att vara slutleverantör av två av de mest kvalificerade plattformar som normalt sett finns i ett militärt försvar. Det är min uppfattning att det här kommer att vara fullständigt omöjligt. om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna I ett tidigare replikskifte mellan och hörde jag säga att det är den operativa förmågan som ska sättas först. Men när jag lyssnar noga tycker jag inte riktigt att det är den prioritering som eller för den delen vår försvarsminister gör. Våra väsentliga säkerhetsintressen är viktiga, men de riskerar nu att tränga ut det sista av markstridsförmåga som vårt land har. Återigen, fru talman: Det finns ingenting mer krigsavhållande än att ha en anständigt stor armé. Då tvingar man en angripare att gå in på marken, och det är förenat med helt andra risker, helt andra tidsförhållanden och helt andra ekonomiska resurser än att skjuta kryssningsmissiler eller ballistiska missiler på avstånd. 31 (S) replik: Det är klart att vår försvarsmakt ska försvara landet och att vi ska ha en så bra operativ förmåga som möjligt. Om det blir allvar måste allting fungera. Då tror jag att alltihop hänger ihop. Svensk stridsflygsförmåga är väl inte helt oviktig, inte heller svensk undervattensförmåga. Vi har en speciell kompetens på detta område. Jag tror att det kommer att gynna oss fullt ut om något skulle inträffa. Jag förstår inte att de här sakerna skulle behöva stå i motsättning till varandra. mår väl bra av att ha en välutrustad armé, ett välutrustat flygvapen och en välutrustad marin? Det är det som bygger operativ förmåga. Det är det som gör starkare och gör att vi kan möta yttre hot och känna oss trygga. 32 (M) replik: Som så ofta när vi diskuterar försvar med en socialdemokrat kommer de här nästan pompösa uttrycken: Sedan vi kom in i har detta hänt – allt har blivit så mycket bättre! Det är som om anledningen skulle vara att Socialdemokraterna kom till . Men den faktiska anledningen är att omvärldsläget har försämrats kraftigt. Precis som lyfte fram känner alla till Socialdemokraternas motstånd mot de här försvarsökningarna. Jag måste ändå säga att är modest i sina beskrivningar, vilket är hedersamt. Han har partikollegor som brukar gå på mycket värre. Jag skulle vilja fråga om Socialdemokraterna delar uppfattning att försvarsbeslutet var underfinansierat i förhållande till vad Försvarsmakten skulle åstadkomma. Jag tror att det är viktigt att vara ärlig när det gäller vad vi kan lära oss av historien . Min andra fråga blir: Är det Socialdemokraternas uppfattning att vi redan nu kan fastslå att innevarande period kommer att vara underfinansierad och att vi kommer att behöva skjuta till medel? Min tredje fråga må vara frikopplad från de föregående två, men ämnet har tagits upp här i debatten. Regeringen säger sig redovisa de så kallade objektsramarna. Det gör man i taget. Vilken är anledningen, enligt , till att vi inte ska redovisa dem ? Det blir ju omöjligt att följa upp och planera om vi inte vet längre än i taget. 33 (S) replik: om att bygga nationell försvars-förmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna Omvärldsförändringarna började tidigare än 2015. Den ryska aggressionen mot skedde . skedde angreppet på . Försvarsbeslutet kom 2015. Som jag minns det – och jag tror inte att jag minns fel – var det andra regeringar som styrde . Förändringarna i omvärlden skedde . Jag tycker ändå att det ska sägas att vi tog ett nytag i och med försvarsbeslutet . Det var ett försvarsbeslut som moderater och centerpartister stod bakom. Det inger naturligtvis all respekt att vi kan ha en sådan samsyn när vi ska fatta den här typen av viktiga beslut. Den utveckling som vi haft efter 2014 och den utveckling vi haft gör väl också att svensk samsyn blir än viktigare. Detta kan alltid förändras. Efter försvarsbeslutet har vi upptäckt att vi har fler brister än vad vi trodde. Då har vi också ändrat försvarsbudgeten år . Det har tillförts mer resurser. Som jag minns det har vi varit ganska överens i den här kammaren om att mer resurser behövs. Jag har all respekt för den oerhörda upprustning som vi gör nu i och med det senaste försvarsbeslutet. Men omvärldsutvecklingen kan påverka detta. Det kan uppstå saker som gör att vi behöver öka resurserna för att uppnå målen. Det kan till och med bli så att vi behöver se över de mål vi har och sätta högre och kraftfullare mål. Jag tror att man ska vara ödmjuk . Vi vet inte riktigt vad den kommer att föra med sig, så vi måste ha en beredskap. 34 (M) replik: har naturligtvis rätt – det fanns tydliga tecken på att omvärldsläget förändrades och att aggressivitet ökade. Därmed blir Socialdemokraternas dåvarande hållning än mer obegriplig. gick man till val tillsammans med Vänstern och och krävde att skulle dra tillbaka alla trupper från – om vi nu ska prata historia. Man krävde också lägre försvarsanslag. Men låt oss inte fastna i historien! Som jag sa tycker jag trots allt att har haft en modest retorik i de här frågorna, vilket jag uppskattar. Vi ska blicka framåt. Jag uppfattade inte riktigt varför det skulle vara en god idé att objektsramarna för de stora materielprojekten bara ska redovisas i taget.