prot · H909114 · 2022-05-16 00:00:00 — Det var en process som krävde ansvar, öppenhet, dialog och kunskap. Men vi har gjort vår hemläxa. Detta stärkte oss som parti, men det stärkte också den svenska försvarsdebatten i allmänhet och den svenska Natodebatten i synnerhet. Vi var först med att föreslå en svensk Natooption, som sedan fick gehör av en majoritet i riksdag. Vi har drivit på för att få upp de svenska försvarsanslagen till av bnp. Det är ett viktigt beslut både när det gäller att stärka det svenska totalförsvaret och när det gäller processen att närma oss Nato. Natodebatten i vårt land, med prövningen av argument för eller emot ett svenskt medlemskap och diskussionen om effekterna av detta, är långt ifrån ny eller förhastad. Men vi som står bakom den säkerhetspolitiska analysen och steget att söka medlemskap måste också klara av att stå upp för det, på ett ansvarsfullt och respektfullt sätt. Vi måste ha förståelse för att det finns de som tycker annorlunda, inte bara i den här kammaren utan runt om i . Det finns de som känner en oro över vad beslutet ska innebära och som av olika anledningar vill ta en annan väg eller inte se någon förändring alls. Så kommer det alltid vara. Men i den här frågan är det extra viktigt att hantera dessa åsiktsskillnader på ett sätt som inte bidrar till splittring eller misstro. Ett Natomedlemskap är historiskt och av högsta betydelse för svensk säkerhet. Det är helt rätt väg att gå. Men arbetet med att stärka det svenska försvaret och öka samhällets krisberedskap och uthållighet måste fortsätta. Det är ett arbete som alla måste vara med och bidra till, tro på och ta ansvar för. Det är ett arbete som måste ske i kommuner, i regioner, på företag, i civilsamhället, hos dig och hos mig. Då är sammanhållningen i helt avgörande. Vår tilltro till varandra och till vår förmåga att sikta mot ett gemensamt mål kommer alltid att vara en helt ovärderlig kraft för ett starkare, säkrare och tryggare om den används på rätt sätt. Ansvaret för att värna tilltro, framtidstro och gemenskap vilar tungt på oss i den här kammaren, som folkvalda representanter för hela befolkning. För nu måste vi också blicka framåt och ta denna historiska dag som avstamp för att se hur vi stärker säkerheten och beredskapen i hela landet, i samhällets alla delar. ska vi se hur vi gör inte bara till ett Natoland utan till ett land som står starkt och redo oavsett hur krisen vi möter ser ut. Då handlar det om att nå målet om ett försvarsanslag på av bnp så snabbt och effektivt det bara går. Det handlar om att hålla ett högt tempo i ambitionshöjningen av vårt svenska försvar men se till att det sker på ett sätt som ger maximal utdelning för varje satsad krona. Vi ska bygga Försvarsmakten inte bara större utan framför allt bättre och starkare. Men det handlar också om att fortsätta att förstärka civilförsvaret och att se till att vardagen fungerar på ett så bra sätt som möjligt, även i tider av kris, eller i värsta fall tider av krig. Vi ska se till att bygga ett svenskt totalförsvar som kan möta både dagens och morgondagens verklighet på bästa tänkbara sätt. Men krävs också av oss alla att ha förmågan att se verkligheten för vad den är och ha en följsamhet vad gäller förändringar av densamma. Vi måste inse att det enda kärnvapenhot som och vår del av världen möter är det ryska, inse att det för vår generation finns ett före och ett efter , ha modet att ompröva gamla sanningar och framför allt hålla oss till sanningen i debatten och undvika att dra mot överdrifter och extremer eller att medvetet missförstå varandra. är tid för handling och för samling, herr talman. Detta är en historisk dag och ett historiskt vägval. står med självklarhet bakom ett svenskt Natomedlemskap. Det har vi efterfrågat . Det är ett ställningstagande som på alla sätt är för bästa. 5 NOOSHI DADGOSTAR (V): Den brutala ryska invasionen av påminner återigen världen om krigets fasor – ett angrepp som är oförlåtligt, olagligt och oprovocerat. Inget land har rätt att bestämma över ett annat. Varje folk har rätt att styra sig själva och sin egen framtid. Det är demokratins grund. Folkrättens principer får aldrig överskridas. har det ukrainska folket varit utsatta för ockupation av en rysk ledning som talar om ett nytt . har den ryska aggressionen eskalerat på det mest brutala sätt. måste stå upp för frihet. Vi behöver skicka mer stöd och hjälp till det ukrainska folket, som modigt stått upp mot den ryska invasionen. Vi måste nu strypa all import av rysk gas och olja. Regeringen behöver påskynda detta. Situationen är akut i . De behöver vår hjälp i detta . Det ukrainska folket får inte svikas. Men, herr talman, det som inte är akut är att skickar in en medlemsansökan till Nato. Det hjälper inte . Det handlar om något annat. Regeringen har beslutat att överge av alliansfrihet och militärt självbestämmande. Vi är det land i världen som har lyckats skydda vår befolkning från krig . Det är därför försvarsminister så tydligt deklarerat, senast , att han aldrig skulle föra in i Nato. Det finns självklart olika sätt att se på hur vi bäst håller säkert. Men vad alternativen består i, vad deras för- och nackdelar är, har vi inte hunnit gå till botten med. Detta har forcerats fram, senast med en pamflett om Nato som kallades säkerhetspolitisk analys. Men där finns inga djuplodande överväganden. Där finns inga underbyggda påståenden. Att väljarna inte kommer att kunna ta ställning i denna avgörande fråga i vare sig val eller folkomröstning är djupt problematiskt. Det undergräver beslutets legitimitet, och det går inte att motivera säkerhetspolitiskt. Det har Försvarsmakten och andra experter tydligt sagt. Det hade varit lika tryggt att fatta beslut i Natofrågan . Den här processen är ett svek mot väljarna. Beslutet att överge alliansfriheten och gå in i en kärnvapenallians med auktoritära regimer fattas över medborgarnas huvuden. Det finns andra sätt att hålla tryggt. Vi ska ha en trovärdig egen militär förmåga, ett försvar som skyddar våra egna gränser. Det är en viktig signal till omvärlden om vår beslutsamhet att i alla lägen värna vår suveränitet och territoriella integritet. Värnplikten återinförs för att garantera den folkliga förankringen av vårt skydd. Svensk motståndskraft måste förstärkas på en rad områden. Kritisk infrastruktur kan inte säljas ut till främmande makt. Att hålla fast vid vårt militära självbestämmande är att skapa säkerhet och stabilitet i norra . Vi ska inte delta i militära operationer som beslutas av andra än oss själva. Då dras vi in i konflikter som gör oss själva sårbara för aggressioner. Vi ska förhindra eskalering och höjd konfliktnivå i vårt närområde. I en föränderlig tid ska behålla sitt handlingsutrymme. Vårt privilegium är att kunna välja våra samarbeten. Vi ska med full kraft fortsätta att utveckla försvarspolitiska samarbeten med länder i vårt närområde och dem som delar våra värderingar. Vi ska fortsatt med full kraft samarbeta med och våra nordiska vänner. Vi bygger vår trygghet tillsammans med andra. har byggt upp ett högt anseende i världen. , chef för , tjänstgjorde i det belägrade . Han minns hur den svenska flaggan symboliserade något fredligare än kollegornas från andra länder. Det räddade hans liv. Han säger: räddade den svenska flaggan mig. De snodde min utrustning men tittade på flaggan och sa ”, ut”. Även i fungerar svenska flaggan fortfarande. Han tror att beslutet att lämna alliansfriheten kan chocka omvärlden. Det har varit av investeringar i den svenska flaggan. kan detta överges. Då är inte längre svenska soldater i strid skyddade av flaggan. Tidigt sa jag, precis som den tidigare utredningen, att ett Natomedlemskap kommer att undergräva en självständig svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det kommer att försämra våra möjligheter att ta ställning mot övergrepp och för mänskliga rättigheter. Vi kommer att kunna dras in i auktoritära regimers konflikter. Då var det många som påstod att det inte stämde. Regeringen skrev också i sin rapport att vår utrikespolitik kommer att vara intakt. Men inte många timmar hade gått från publiceringen förrän Erdoğan krävde eftergifter för Natomedlemskapet. utpressar han och påstår att vi är ett vandrarhem för terrorister och att de kurdiska styrkorna i YPG är terrorister, de som den här regeringen kallar frihetskämpar. Enligt regeringens hållning är det oacceptabelt att frihetskämpar som slagits för eller sympatiserar med YPG av vissa stater klassas som terrorister. kräver dock Erdoğan anpassning av den svenska hållningen, och utrikesminister ska sätta sig ned med despoten Erdoğan för att hitta samförstånd – en person som förföljer och förtrycker sin egen befolkning. Nato blir ett nytt raster över svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Frågan är varför regeringen inte valde att tala klarspråk om detta i sin Natorapport. Detsamma gäller arbetet mot kärnvapen, det största hotet mot mänskligheten. Det är som säger: Det finns inget paraply som skyddar mot kärnvapen. Riskerna med en militär upptrappning i vårt närområde är mycket påtagliga. binder vi oss till en kärnvapenallians där vi ska planera inför kommande kärnvapenanvändning. Det utsätter för risker och nya hotbilder. Och detta – ett av de största svenska besluten genom tiderna – förvägrades väljarna att ta ställning till. Att en stark demokrati som den svenska inte lyckas tillgodose detta är uppseendeväckande. fattas ett beslut som kommer att påverka generationer svenskar, utan att svenska folket har varit med i processen. Herr talman, det beklagar jag. 6 (KD): Även den som inte själv har något intresse av krig kan finna att kriget fattar intresse för en själv. samlas till denna debatt i en allvarsstund. Den ryska invasionen av och de människorättsvidriga brott som där begås är något som ständigt är i våra tankar. Det som händer i östra är också skälet till denna debatt och till att en bred majoritet i denna kammare nu formerats för ett svenskt Natomedlemskap – ett klokt beslut i en svår tid. När närmade sig stod på många sätt förundrat och oförberett, intvingat av andra i ett drama där man inte spelade eller önskade spela någon roll. Då lär orden ha myntats: Ett land har en utrikespolitik, vare sig man vill det eller inte. Orden känns passande även för att beskriva vår närmaste samtid. Trots ett alltmer aggressivt och invasionen av 2014 har det funnits en ovilja från främst socialdemokratin att ta till sig konsekvenserna av detta i relation till nationella säkerhet. Säkerhetspolitiken har ibland framstått som något man helst hade önskat slippa. drog i stället slutsatsen att ett nyimperialistiskt kräver ett svenskt Natomedlemskap. Vi är därför glada för att stöd för detta nu finns över blockgränsen, och jag vill tacka för hennes arbete med att vända och landa med sitt parti i den nya tid som råder och värna säkerhet. Jag vill också tacka regeringen, inte minst utrikesministern och andra, för deras hårda arbete med att säkerställa säkerhetsgarantier i det svåra läge som vi är i. Ni har min största respekt för det hårda och svåra arbete som ligger bakom. Ett Natomedlemskap är rätt väg för . tänker jag kort belysa varför, utifrån tre olika ingångsvinklar: först utifrån våra västerländska värderingar, därefter utifrån svenska säkerhetsintressen och utifrån vår utrikespolitiska tradition. Varje människa och varje folk uppbär både ansvar och plikt. Det är inget vi själva väljer. Det åläggs oss genom arv, genom våra förpliktelser mot vår nästa och ur samvetets längtan efter rättvisa. Det är på ansvaret i första hand faller att säkra vårt eget folks trygghet. Ingen annan kan göra det. Men på oss faller också plikten att utifrån de villkor som givits oss stå upp för det som är sant och rätt. Inte minst har vi ett ansvar för detta inom vårt eget närområde, gentemot våra grannländer, där vi har störst möjlighet att påverka. Hur kan vi då bäst bidra till demokrati, frihet och självständighet åt oss själva, våra grannfolk och världen i stort? Svaret är genom ett medlemskap i . Nato är den fria och demokratiska världens försvarsallians. Därtill är det de små staternas försvarsallians. Den sovjetiska propagandan vill gärna vända det så att Nato vore maktmedel, och jag noterar att det resonemanget bet på delar av svensk vänster. Men sanningen är den att i Nato finns inte länsherre eller vasall, utan alla länder är jämlika. Därför finns heller inga garantier inom Nato för stöd vid anfall utan bara vid försvar. Styrkan i detta insåg folken i när de fick sin frihet, och de sökte därför tryggheten inom försvarsalliansen. Vill vi vara deras stöd är det inom Nato vi ska verka. Aldrig vill vi återuppleva den tid då var bortbrutet från . Lika lite som vi stillasittande kunde acceptera Putins anfall på skulle vi kunna förbli passiva vid ett överfall mot , och . Eller, som något kyligare konstaterade : Det är ”svårt att se neutraliteten som ett sannolikt val” om frihet hotas. Ska vi vara sanna mot oss själva och våra egna ideal är det med våra vänner inom Nato vi ska samarbeta. Realpolitiskt går det inte att komma runt att det enda militära hotet mot kommer från . Den ryska revanschismen återfinns i klartext både i Putins egna tal och i den uppsjö av statlig propaganda som spridits . Både och frihet finns där ifrågasatt. Ur ett strategiskt perspektiv är det uppenbart att en rysk attack mot skulle försätta och inte minst i en prekär situation. Möjligheten att via utstationering av till exempel luftvärn på neka väst möjligheter att undsätta skulle kunna vara av stor betydelse för rysk krigsmakt. Som Bringéusrapporten konstaterar innebär det att med stor sannolikhet skulle dras in i en sådan konflikt. Det bästa sättet att möta detta hot på är genom att bygga kollektiv säkerhet tillsammans med våra vänner runt . Ett svenskt Natomedlemskap skulle verka direkt avskräckande för ryska aggressioner i . Vi höjer tröskeln för att ta till våld. Det bör även sägas att och självständighet inte bara är eftersträvansvärt utifrån demokratiska principer, vilket det är, utan även utifrån grundläggande svenska säkerhetspolitiska intressen. Att östra kuster ligger i händerna på fria folk lättar trycket mot vårt land och gör sannerligen till fredens hav. Vår säkerhet är deras säkerhet. Deras säkerhet är vår säkerhet. Är det då riskfritt att gå med i Nato? Det innebär ökade ryska hot mot på kort sikt, men som det konstateras i den säkerhetspolitiska analysen har i praktiken betraktat som en integrerad del av det västliga säkerhets- och försvarssamarbetet. Vi bör förstå riskerna med att stå utanför Nato, inte minst efter att pekat ut som ett fientligt land. Det finns de som hävdar att ett medlemskap i skulle vara ett brott med vårt lands utrikespolitiska tradition. Det är inte sant. Vår alliansfrihet är inte född ur någon idé om neutralitet som ett gott i sig självt. Den föddes som en pragmatisk konsekvens av vårt lands uråldriga strävan att bevara sin självständighet. Genom vår historia är det detta överordnade mål, vår självständighet, som har varit vägledande för oss. I vissa tider har därför valt alliansfriheten, och i andra tider har vi sökt allianser för att finna stöd mot fientliga stormakter. Det är så vi har kunnat säkra av självständighet, av fred och av demokrati. Att vårt land , som en följd av nyväckta imperialism, söker medlemskap i är alltså inte en brytning med utan ett instämmande i den djupaste av linjer i vår utrikespolitik. Det är ett eko av forna tiders allianser, på samma sätt som vårt stöd i form av vapenleveranser till är ett eko av vårt stöd till under vinterkriget. Det är en tillfällighet som ser ut som en tanke att och undertecknade en gemensam solidaritetsdeklaration. Det är en deklaration som historiskt har sin motsvarighet i novembertraktaten, som bidrog till att skydda mot rysk aggression. Genom ett medlemskap i agerar vi nu på nytt för att säkra vår självständighet mot utländsk imperialism, likt så . Av dessa skäl – principiella, realpolitiska och historiska – agerar rätt när vi söker medlemskap i . Det är ett klokt beslut i en svår tid. 7 (L): Det är med en väldig ödmjukhet man står här . Det är ett viktigt beslut. Och som flera talare har varit inne på är det ett beslut som kommer att prägla generationer framöver i vårt land. Det finns ingen annan enskild åtgärd som på ett så avgörande sätt stärker svenska folkets säkerhet som ett medlemskap i gör. Våra övriga försvarspolitiska samarbeten och hur många procent av bnp vi anslår till försvaret väger väsentligt mycket lättare. Många av mina företrädare här i talarstolen har talat om artikel 5, den så kallade musketörsparagrafen. Den är viktig, kärnan i Washingtonfördraget. Men vi måste komma ihåg att artikel 5 bärs upp av den ständigt pågående försvarsplanering som alliansen genomför. Den planeringen kommer också att hjälpa oss att strama upp vårt militära och civila försvar, herr talman. Vi kommer att uppmuntras i mindre utsträckning till långsiktiga utvecklingsprojekt och mer till krigsduglig bekämpningsförmåga här och . I rapporten från den säkerhetspolitiska analysgruppen som kom står det att ”alliansfriheten har historiskt tjänat väl”. Jag vill hävda motsatsen. Vi har , många decennier, inte haft någon trovärdighet i fråga om vår alliansfrihet i ögon. Jag stod tillsammans med på en höjd ute på , vid Ravlunda skjutfält, och såg B52:or som flugit nonstop från simulera minutläggning i . Därefter landsteg elva olika Natoländers militära förband på stranden. Det var inte något som bara vi såg. Det såg även . De vet att vi har spelat under täcket med och Nato, och de har vetat det . som vi har varit nära men inte i Nato har vi saknat de säkerhetspolitiska garantier som alliansen erbjuder. Det innebär att vi har befunnit oss i ett säkerhetspolitiskt ingenmansland, utan garantier och utan trovärdighet när det gäller vår alliansfrihet. Det är precis en sådan situation som har befunnit sig i och fortfarande befinner sig i, herr talman. I allianslösheten finns också ett grundläggande drag av ensamhet. Små länder får när det hettar till ofta böja sig för övermakten. Det gjorde under . Tyska soldater for kors och tvärs genom vårt land. Och efter krigets slut lämnade vi ut balter till militärmakt. Vi var också ett av de absolut få västländer som erkände annektering av , och . Det har hetat att ett svenskt Natomedlemskap skulle innebära att vi lämnar vår traditionella nedrustningslinje, vårt fredsarbete och vår diplomati. Jag tror att det är precis tvärtom, herr talman. Jag ser en svensk ansökan om medlemskap i som de sista stegen vi tar in i den fria världen. I debatten hävdas det ibland att vi nu kommer att tvingas ha permanenta Natobaser och kärnvapen på vårt territorium. Kärnvapen är naturligtvis en känslig fråga. kommer att ha sitt motstånd mot dessa vapen kvar. Men det går inte att bortse från att vi i då mer eller mindre regelbundet hotar att använda kärnvapen, bland annat mot oss, också behöver ett paraply att stå under. Nato är, till skillnad från till exempel EU, ingen överstatlig organisation. Den kan inte bestämma vad enskilda medlemsländer ska göra. Det finns alltid ett nationellt veto. Jag har en förväntan om att regeringen kommer att besluta om en så kallad ren ansökan om medlemskap i den transatlantiska alliansen. Men jag vill instämma i påståendet att jag inte tror att Nato har några andra förväntningar på än man har på och . Innebörden av det är att vi, när vi väl är medlemmar, kan formulera vår relation till Nato och, vilket flera har varit inne på, undanbe oss sådana investeringar och lokaliseringar, herr talman. Många har talat om vilka reaktioner som kommer att komma från . Konventionellt militärt har händerna fulla i den lilla del av som man för ögonblicket opererar i. Men visst kan det komma påverkansoperationer, hybridattacker och så vidare. Men det är också viktigt att komma ihåg att vår kanske mest känsliga tid nog ändå ligger bakom oss just . Det är under den här våren och de månader som vi har diskuterat som ett fönster har varit öppet för när det gäller att kunna påverka svensk politik. När regeringen väl fattar sitt beslut om att ansöka stängs det där fönstret en smula. Flera har varit inne på att det har gått fort. Jag kan instämma i det, åtminstone på slutet, herr talman. Men jag kan också konstatera att den ganska sent såg tecknen i skyn. Ganska sent uppfattade man att var på väg. När satt hos i Vita huset var det en tydlig signal, som vi tyvärr inte uppfattade. Så sent som därefter var det traditionella svaret från Socialdemokraterna precis detsamma: Nej, Natomedlemskap är inte aktuellt. Det är något som man har upprepat i något olika versioner men med samma innebörd. är vi på väg in, herr talman. Och det går inte att bortse från att vi när det gäller Nato kan få en motsvarande problematik med demokratiskt underskott som det som uppstod vid snabba ingång i EU . Jag vill vara tydlig med att ansvaret för detta vilar helt på det socialdemokratiska partiet. De har aldrig tillåtit en diskussion i sak om Nato. Det har viftats bort. sa: inte under min livstid. har sagt: inte så länge han är försvarsminister. får man ta ansvar för det här. Avslutningsvis: , i ett fönsterlöst rum på Försvarsdepartementet, ska slutligen ha vänt i fråga om sin inställning till Nato. Jag citerar honom, herr talman: hade vänt och vridit på alla pusselbitarna men insåg att det fanns inget annat alternativ. Det uttalandet påminner mig lite om biskop , som också uppfattade sig vara nödd och tvungen till ett visst agerande. Men jag hoppas att försvarsministern, och månader som följer, uppbådar större entusiasm för att ingå i den här alliansen. Det är trots allt han som ska förhandla för oss på vägen in. Jag har så innerligt önskat yrka i en debatt som , men jag vet att jag inte kan göra det. 8 PER (MP): debatterar vi ett historiskt beslut, om ska överge av alliansfrihet och om vårt land ska gå med i militäralliansen . Men i som denna, i ett utomordentligt allvarligt säkerhetspolitiskt läge både i vårt närområde och globalt, är det också viktigt att påminna oss själva om att säkerhetspolitik faktiskt handlar om mer än bara nej eller ja till Nato. fruktansvärda och folkrättsvidriga invasion av har dramatiskt förändrat säkerhetsläget i och för . En demokrati i har blivit invaderad av en auktoritär stat, som försöker frånta landet dess rätt till frihet, dess rätt till självbestämmande. Ohyggliga och grova krigsbrott, som våldtäkter och massmord på civila, rapporteras nu från en rad platser där de ryska soldaterna har dragit fram. Närmare 14 miljoner människor i har tvingats på flykt. Många tusen civila har dödats. Det är ett fruktansvärt angrepp som måste göra allt för att stoppa. Jag är stolt över att vi i bred gemenskap har kunnat sända både vapen och annat stöd till för att hjälpa dem i deras strid. Men det räcker inte. Vi vet att långt över hälften av Putins exportintäkter, det som fyller hans krigskassa, kommer från exporten av fossila bränslen. När president , , talade till denna riksdag i just denna kammare var det ett svenskt importförbud mot ryska fossila bränslen som stod i fokus – inte en tunna rysk olja till, inte en rysk oljetanker till som lossar i svenska hamnar. avslogs tyvärr ett förslag från om att just stoppa importen av fossila bränslen från av sex av åtta partier i riksdag. Men vårt arbete fortsatte oförtrutet, och ställde sig äntligen en majoritet i bakom förslag om ett importförbud av ryska bränslen. är det upp till regeringen att sätta den planen i verket. vill se ett stopp för importen av rysk energi till , och vi vill att regeringen med större kraft också driver på för att stoppa importen även till EU. Som president sa: Sanktioner är det enda språk som förstår. Vi vet alla att fossila bränslen förvärrar klimatnödläget. Även med det kommer vårt lands säkerhet att försämras i takt med att extremväder, med översvämningar, torka, svåra stormar och skogsbränder, både blir värre och kommer oftare. Även här skulle vi önska en nationell samling för att möta det hotet med vår fulla kraft.