prot · H90988 · 2022-03-25 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 3 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:406 Interpellation 2021/22:406 Fiberbankar av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:407 Interpellation 2021/22:407 Moderna regelverk för ny kärnkraft av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:410 Interpellation 2021/22:410 Miljötillstånd och Försvarsmaktens övningsmöjligheter av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:416 Interpellation 2021/22:416 Införande av civilplikt av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:198 till civilutskottet 2021/22:213 till socialutskottet COM(2022) 105 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:AU8 Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering 2021/22:SkU12 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om en global minimiskatt för multinationella företag inom EU 2021/22:SkU32 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv med regler för att förhindra att legala enheter som saknar substans missbrukas för skatteändamål 2021/22:UU17 , och ansökningar om medlemskap i § 6 Svar på interpellation 2021/22:310 om kurdernas kamp mot IS 1 Utrikesminister (S): Amineh Kakabaveh har frågat mig vilka åtgärder kommer att vidta för att understödja säkerheten i och kring anstalterna i nordöstra , huruvida kommer att verka för inrättandet av en internationell domstol för fängslade IS-anhängare, om kommer att uppmärksamma ockupation av delar av och attackerna mot den kurdiska befolkningen samt om kommer att arbeta för att lämnar Afrin och att FN inrättar en säkerhetszon i . Jag delar oron över situationen i nordöstra . Det internationella samfundet står i stor tacksamhetsskuld till befolkningen och styrkorna här, som var avgörande för att bekämpa Daish. Attacken mot anstalten är en tydlig indikation på att hotet från terrorismen består. Den globala koalitionen för att bekämpa Daish är fast besluten att fortsätta stödet till området för att besegra terrororganisationen för gott. Stöd till anstalterna som huserar misstänkta Daishmedlemmar kommer självstyret till del via koalitionen. Regeringen har gjort bedömningen att bäst stöder nordöstra genom insatser som tillgodoser befolkningens humanitära behov och stärker deras motståndskraft. Detta är högt prioriterade frågor för självstyret i nordöst, och insatserna behövs för att komplettera de säkerhetsinsatser som är koalitionens ansvar. är en av de största givarna under Syrienkrisen och har bidragit med mer än i humanitära medel. Enbart uppgick det humanitära stödet till . En betydande del av detta stöd har gått till nordöstra och till det arbete som görs av till exempel FN och organisationer som . har därutöver en regional biståndsstrategi för Syrienkrisen, som omfattar . Här ingår de som regeringen beslutade att öronmärka för insatser specifikt riktade till nordöstra . Dessa medel går bland annat till att förbättra människors tillgång till rent vatten och skapa arbetstillfällen för en hårt drabbad befolkning. Det är en prioriterad fråga för regeringen att få till stånd ansvarsutkrävande och lagföring för de allvarliga brott som har begåtts inom ramen för de väpnade konflikterna i och . Denna lagföring bör i första hand ske i regionen, där brottsoffer, vittnen och bevisning finns. Regeringen arbetar löpande med likasinnade länder och andra partner för att se över olika alternativ för ansvarsutkrävande. stöder FN:s bevisinsamlingsmekanism för brott begångna i , IIIM, och undertecknade ett samarbetsavtal med mekanismen. Vi har gjort detsamma med FN:s bevisinsamlingsmekanism för , Unitad. Avtalen har till syfte att förenkla för svenska brottsbekämpande myndigheter att komma åt den bevisning som IS/Daish har lämnat efter sig. Även har drabbats hårt av islamistisk terrorism från Daish och andra grupper. råder det ingen tvekan om att agerande i nordöstra inte bidragit till stabilitet i området. Regeringen har upprepade gånger fördömt den militära offensiven och uttalat att den strider mot folkrätten. Det turkiska agerandet riskerar att spela Daish i händerna och har en negativ påverkan på den humanitära situationen. har varit pådrivande för att EU ska ta tydlig ställning i fråga om detta agerande, och vi fortsätter att ställa krav på ett proaktivt EU-agerande. Vi framhåller också att enligt internationell humanitär rätt och enligt det internationella regelverket har ett ansvar för mänskliga rättigheter och för utvecklingen i de områden som landet kontrollerar. Vi framför vår tydliga ståndpunkt i internationella sammanhang, och jag har även gjort det personligen till turkiska företrädare, inklusive utrikesminister. Jag känner naturligtvis till de krav som vissa framför på att etablera en internationell säkerhetszon längs den syriska gränsen till . Men utrikespolitik och agerande måste också bygga på vad som är praktiskt möjligt. För att besluta om en sådan zon krävs enligt folkrätten Asadregimens medgivande eller ett beslut av . Utsikterna för att etablera en internationell säkerhetszon är därför obefintliga . har en nära och produktiv relation med självstyret i nordöstra . Sedan jag tillträdde som utrikesminister har jag genomfört ett antal möten med både ledarskapet i nordöst och representanter för civilsamhället. Jag har kunnat förmedla budskapen från dessa möten i andra viktiga internationella format. är till exempel ett av de få länder som tydligt driver att röster från AANES på ett tydligare och mer systematiskt sätt måste inkluderas i den FN-ledda politiska processen om och i den globala koalitionen. 2 AMINEH KAKABAVEH (-): Jag skulle vilja tacka utrikesministern för svaren och för tydligheten. Jag vet att det inte råder någon tvekan om att gör sitt bästa för att stödja minoriteterna och koalitionen i nordöstra och Rojava, som det heter. vet vi att det i skuggan av terror och krig mot finns ett vakuum och en risk för att andra länder och grupper kommer att fylla detta vakuum. Precis före kriget mot hade Daish organiserat sig och attackerade ett fängelse, där man halshögg tiotals kvinnor. , som är på väg till läktaren här i kammaren, berättade i går om vad Daish gjorde i fängelserna mot kvinnor från Kobane, som skyddade sig själva. Daish höll på att organisera sig och kom med prickskyttar och bilbomber. Daish bildades från början i fängelserna i till exempel , som var fyllda av sådana människor. När de släppts grundades Daish. är hundratals på fri fot, och det är stor risk för att de kommer att organisera sig. Budskapet från , som är på besök i – vi träffade henne i går och , före denna debatt – är därför att kvinnorna, människorna, kurderna och andra minoriteter behöver stöd för att stärka säkerheten kring och i fängelserna. Det handlar inte bara om att ett folk ska skyddas i regionen utan om att skydda hela världen. Kurderna och andra minoriteter har inte skyddat bara den egna befolkningen utan faktiskt hela världen. De har, för tillfället, räddat hela världen från den genom tiderna värsta terrorismen, där man halshugger människor som kämpar för sin frihet och inte minst för kvinnors rättigheter. Kvinnorna i YPJ och YPG har haft en avgörande roll i kampen mot Daish för befrielse, men man har inte kommit tillräckligt långt . Folkmord kommer att ske, och det kommer tyvärr att drabba minoriteter i regionen. Jag är införstådd med utrikesministerns svar. Det är inte alltid möjligt. Det är svårt. Men när har vi bara kunnat ställa möjliga och enkla politiska krav? De har alltid varit omöjliga. Inte minst gällde det feministiska utrikespolitik, där många slog dövörat till och undrade vad det var för något. Men på den internationella arenan kunde vi visa: Javisst, det går! Jag tror faktiskt inte att någon av oss är i politiken bara för att jobba med enkla frågor med enkla svar. Så är det med politiken. Vi måste möta detta för att få en förändring till stånd. 3 Utrikesminister (S): Jag vill tacka Amineh Kakabaveh för att hon återigen tar upp den här frågan i . Sedan jag tillträdde som utrikesminister har jag personligen träffat ledningen för självstyret i nordöst . Som Amineh Kakabaveh säger har vi senast träffat från självstyret i nordöst. Försvarsminister har också talat med ledningen för , och Syriensändebud Per Örnéus står i nära kontakt med representanter för styret i nordöstra . Men det finns inte ett enda globalt möte som rör , vare sig i den globala koalitionen, i EU eller i FN, där inte tydligt och med emfas driver på för att uppmärksamma situationen i nordöstra , fastän det är svårt. Jag har kunnat förmedla budskapen från de möten som jag har haft med AANES och SDF i det internationella samtalet. Vi är ett av de få länder som tydligt driver på för att rösten från AANES på ett tydligare och mer systematiskt sätt ska inkluderas i den FN-ledda politiska processen i den globala koalitionen. Sedan tar Amineh Kakabaveh upp fångar. Det är tveklöst en otroligt svår uppgift för självstyret att ta hand om detta. Det är känt inom koalitionen, och resurser har också kanaliserats för att bistå med det. Men detta är bara en av många utmaningar som AANES har att hantera, och genom mina samtal med ledningen för självstyret vet jag att det är väldigt viktigt för dem att också säkerställa det egna folkets behov. Här har vi valt att fokusera våra resurser på humanitärt stöd och bistånd för att bygga upp människors motståndskraft mot det som händer. Oavsett vem som kontrollerar territoriet är det för det svenska humanitära biståndet centralt att man baserar insatserna på de humanitära behoven. Kakabaveh tar upp det som skedde i med fängelset och de fruktansvärda händelserna där. Vi stöder den industriella kvarnen i , och vi har restaurerat den på olika sätt. Vi ger också humanitärt stöd till våra partner i , framför allt för att barn ska kunna gå i skolan och ha en säkrare situation. Jag tror att det gör för att stödja folket i nordöstra får genomslag och dessutom visar vår tacksamhet för det otroliga arbete som kurderna har gjort i vår gemensamma kamp mot Daish och den globala terrorismen. 4 AMINEH KAKABAVEH (-): Det är en självklarhet att också kurderna och andra minoriteter är tacksamma för att hörsammar detta. är ett humanitärt land när det gäller många hörn i världen. Inte minst är det viktigt att stödja kvinnorna. är det YPJ, den kurdiska kvinnorörelsen, startade för att kämpa sida vid sida mot barbariet. Och inte bara det, utan man trotsar också traditioner, kultur, religion och hederskultur i regionen. De har kunnat organisera sig och har en befälhavare som vi har träffat. Det är ganska stort. Men detta gäller inte bara enskilt, utan har också en röst i FN, i EU och i andra internationella sammanhang. Vi ska aldrig låta ta över ett vakuum. Vi ska aldrig låta , , och göra detta tillsammans. Detta är ingen konspirationsteori – dessa länder har med varandra att göra även om de i många sammanhang inte kommer överens. Dessa regimer har en gemensam anledning att stötta varandra mot dem som störtar eller utmanar dem. Så är det . Säkerheten kring fängelserna och ockupation av delar av Rojava, Afrin till exempel, hänger ihop också med den politiska situationen i regionen. Så länge de inte är erkända kan , och andra länder komma in och vara varandras bundsförvanter. Minoriteter, kvinnor, kurder och så vidare blir offer för dessa stormakter. Därför är det väldigt viktigt att vi nu gör något, innan det sker folkmord och innan Daish förstör städer och länder i regionen på olika sätt. Jag vet att det inte är lätt att få till stånd en säkerhetszon där människor, flyktingar, kan leva i fred och frihet, men det är faktiskt möjligt. Under var den kurdiska regionen en säkerhetszon som man inte kunde flyga över och inte ockupera. Historiskt har vi sett att detta är möjligt. Om de politiskt omöjliga frågorna ska bli möjliga måste vi kämpa ännu mer. För mig handlar det om droppen som urholkar stenen. Jag tror på detta. Till slut kommer det att ske, bara vi vill och inte tröttnar. ser vi statsterrorism som har sträckt sig ända till , och den finns också i andra länder. Det är välbekant. Vi ser det i , i den kurdiska delen av och också i och andra länder. Detta måste nämnas vid sitt rätta namn, tycker jag. Min fråga är: Kommer utrikesministern att driva frågan om säkerhetszon och den politiska säkerheten i FN och i EU? 5 Utrikesminister (S): Låt mig börja med den sista frågan, om vi kommer att driva frågan om säkerhetszon. Det är ändå vår uppfattning att det mest effektiva att driva är sådant som man tror har någon som helst möjlighet att gå igenom. En säkerhetszon tror vi inte har någon som helst möjlighet att gå igenom. I stället kan det ta vårt fokus från andra saker som är viktiga att driva. Däremot delar jag naturligtvis Amineh Kakabavehs syn på att agerande i nordöstra inte är acceptabelt. Den offensiv som man inledde 2019 har fått svåra konsekvenser för civilbefolkningen och har inte bidragit till någon stabilitet i området. Det är snarare tvärtom. Inte minst har det tagit fokus från SDF:s förmåga att bekämpa Daish. Man har behövt omprioritera resurser på andra områden, och där kan man nu se att Daish växer sig starkare. Det visar inte minst intagandet av fängelset. Jag är också orolig över de miliser och väpnade grupper som har samarbetat med. har FN:s för dokumenterat flera fall där dessa aktörer kan ha gjort sig skyldiga till allvarliga övergrepp när det gäller mänskliga rättigheter, till exempel godtyckliga frihetsberövanden, plundring och sexuellt våld. Det är väldigt viktigt att nämna att också har drabbats av flera avskyvärda terroristattacker , också av Daish. har genuina säkerhetsutmaningar att hantera. Man är också medlem i den globala koalitionen. Här är det viktigt att arbete mot islamistisk terrorism erkänns som viktigt också för svensk säkerhet. Men sättet som man har agerat på i nordöstra har ofta varit kontraproduktivt, och det har drivit helt oskyldiga människor på flykt. Om detta har vi en väldigt uppriktig dialog med . Jag måste säga att jag delar Amineh Kakabavehs frustration över att det internationella samfundet inte har kunnat göra mer för att vända den negativa trend som är . är det realpolitik. De delar som Amineh Kakabaveh tar upp, inte minst roll, där man konsekvent går Asadregimens ärenden, handlingsförlamar . Nordöst har drabbats hårt av detta. Till exempel kan FN på grund av ryskt påverkansarbete inte längre arbeta gränsöverskridande i nordöstra . Man tillåter inte att FN-organ för in förnödenheter från , till exempel. Det är många delar som bidrar till att situationen är allvarlig, och jag vill återigen uttrycka vårt fulla stöd för det viktiga arbete som AANES gör i regionen och för oss alla. 6 AMINEH KAKABAVEH (-): Tack, utrikesministern, för tydlighet igen! Regeringens röst är viktig i de internationella sammanhangen. Man är en röst för dem som inte hörs, för de minoriteter och de kurder som är en bricka i spelet för olika makter i regionen. Precis som utrikesministern var inne på har vi också Asadregimen, som med sina händer har dödat sitt eget folk. har hjälpt till militärt i det här blodbadet. Det var ett övningsfält för rysk militär när folket reste sig mot den blodiga Asadregimen. Jag menar att det fortfarande finns samma scenario. Regimen finns kvar. , som vi pratade om, är en ockupationsmakt, såklart. understöder Daish, även om är drabbat av terrorattentat i sitt eget land och många tyvärr har dött. Därför är detta så viktigt för stabiliteten i området, inte bara för en liten grupp eller för en större minoritetsgrupp. Det handlar om världens säkerhet och hela regionens säkerhet. Det förväntas att det inte bara ska bli debatter och käbbel utan också verklighet. Det handlar om hur vi gör för att stoppa Daish och för att hindra att folkmord sker igen. Vi ska också lyssna på de människor som vädjar till oss om både politiskt gehör och ekonomiskt stöd. 7 Utrikesminister (S): Ja, Daish har begått fruktansvärda brott och övergrepp mot hela befolkningen i nordöstra . Det gäller inte bara kurder utan också assyrier, armenier, yazidier, syriska turkmener, araber och andra minoriteter. De brott som har begåtts måste lagföras, men det kommer att ta tid. fortsätter att verka för att situationen i hänskjuts till , . kallade statsrådet till ett internationellt expertmöte för att diskutera frågor som var kopplade till ansvarsutkrävande för IS brott och inrättade av en internationell mekanism eller tribunal. Detta är fortsatt en prioriterad fråga för regeringen även om inrättandet av en sådan internationell mekanism är mycket komplicerat och skulle kräva stöd från . Det är svårt att tro att det kommer att ske. Det är därför som vi har fortsatt att stödja andra initiativ för att underlätta ansvarsutkrävande. Jag har redan redogjort för vårt arbete med IIIM och Unitad. Även i regeringens strategi för Syrienkrisen har vi gett Sida en tydlig uppgift att stödja insatser för ansvarsutkrävande. Stöd går till flera gräsrotsorganisationer som samlar in bevisning och vittnesmål som används i rättegångar världen över. har regeringen på hemmaplan genomfört omfattande satsningar på det svenska rättsväsendet, särskilt på Säkerhetspolisen och . Regeringen kommer att fortsätta att prioritera ansvarsutkrävande och verka för upprättelse för befolkningen i nordöstra och för terrorismens offer. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2021/22:337 om konkreta åtgärder mot förföljelse av kristna i 8 Utrikesminister (S): har frågat mig om regeringen har vidtagit åtgärder för att förmå att stoppa förföljelsen av kristna och om ytterligare åtgärder kommer att vidtas . Han hänvisar till Open Doors årliga rapport, som visar att toppar listan när det gäller förföljelse av kristna. Det är helt oacceptabelt att människor förföljs på grund av sin tro. Jag har sagt, bland annat i ett frågesvar till , att religions- och övertygelsefrihet är en mänsklig rättighet. Alla människor ska kunna leva, utöva och manifestera sin tro utan rädsla för att bli hotade eller förföljda på grund av sin religion eller övertygelse. Därför skrev under ett upprop tillsammans med 17 andra länder, bland annat , och , som kritiserade förföljelsen av personer som tillhör religiösa minoriteter i . Vi tog upp den djupa oro som vi hyste för att kristna, shiamuslimer, hinduer, sikher, icke-troende och andra inte fick utöva sin tro, och vi uppmanade till en inkluderande regering där också personer som tillhör religiösa minoriteter fick plats. tar i sin interpellation upp biståndet och att torde vara ett av de västländer som den självutnämnda lyssnar på. stoppade direkt efter maktövertagandet allt bistånd som gick via den afghanska regeringen och dess myndigheter. Inget bistånd ska finansiera eller legitimera talibanerna. Svenskt bistånd kanaliseras endast till enskilda organisationer och FN-organ. Vi ska stödja den afghanska befolkningen, och det gör vi bland annat genom humanitärt stöd baserat på humanitära principer. Det är behoven som styr tilldelningen, och i detta är och det internationella samfundet tydliga – stödet ska ges till dem som behöver det mest, oavsett grupp eller etnicitet. Givarsamfundet har en nära dialog om detta, och FN följer upp på plats i så att ingen diskriminering sker, inte heller mot kristna. Att använda humanitärt stöd som påtryckningsmedel låter sig inte göras, eftersom stödet baseras på grundläggande humanitära principer om opartiskhet och neutralitet. Mänskliga rättigheter förblir en central del av det svenska biståndet. kommer även fortsättningsvis att arbeta för att stödja organisationer, såväl FN-organ som enskilda organisationer, som verkar för att främja mänskliga rättigheter. Situationen i är ytterst allvarlig och följs noga av oss och av det internationella samfundet. för ingen dialog med talibanerna på politisk nivå. arbetar i stället tillsammans med andra aktörer för att förmå talibanerna att respektera individers åtnjutande av mänskliga rättigheter, även för personer som tillhör minoriteter. 9 (SD): Tack, ministern, för svaret! Doors skriver en dyster men mycket viktig rapport som handlar om förföljelse av kristna i olika delar av världen. Precis som ministern redovisade här har talibanernas olagliga regim i gått om den nordkoreanska regimen i förföljelse av kristna. är alltså den värsta regimen i världen just nu när det gäller förföljelse av kristna. Open Doors berättade här i om beväpnade män som går runt i bostadsområden och dödar människor bara för deras kristna tro. I det talibankontrollerade torde det vara omöjligt för sådana beväpnade grupper att begå dessa systematiska illdåd utan regimens goda minne. I annat fall borde redovisa vad de gör för att hejda detta och lagföra mördarna. är också ett land som tar emot mycket bistånd från och har så gjort i många årtionden. torde vara ett av få västländer som lyssnar på. Möjligheterna att trycka på och att rädda kristna finns alltså. Jag frågade ministern vad regeringen gör, men ministern redovisade inga åtgärder som riktar sig mot i svaret på min fråga. Ingen åtgärd redovisas som ska hjälpa kristna grupper. Detta icke-svar oroar. Mot bakgrund av det skrev jag interpellationen där jag frågar utrikesministern följande: Vidtar den över huvud taget några åtgärder för att förmå att stoppa förföljelsen av kristna i ? Kan ministern redovisa åtgärderna? Vilka åtgärder kommer ministern att vidta med det syftet? Det är de frågor som finns i interpellationen. Det är väldigt uttömmande frågor. Svaret har vi hört, nämligen att har skrivit på ett upprop i vilket man oroar sig för att olika grupper inte får utöva sin tro och att kristna förföljs. Det är väl bra i sig, men när det gäller en sådan aktör som kunde ministern lika gärna ha ropat i öknen. Inte bryr sig om ett upprop. Dessutom nämner ministern inte i sitt svar de systematiska morden på kristna i samband med beskrivningen av uppropet. Då får man intrycket att de här morden inte nämns i uppropet. Saknas de i uppropet? Det anser jag är lite anmärkningsvärt, för det är ändå stor skillnad på att inte få gå i kyrkan och att bli mördad. Utrikesministern säger att det inte låter sig göras att använda humanitärt stöd som påtryckningsmedel, eftersom stödet baseras på grundläggande humanitära principer om opartiskhet och neutralitet. Menar ministern då att en påtryckning om att talibanerna måste visa ansträngningar att få mördandet av kristna för deras tros skull att upphöra skulle hota denna neutralitet? Det är viktigt att tydliggöra vad regeringen gör och inte gör, och det är därför jag borrar i den här frågan. Jag tolkar de svar som jag har hört och läst som att regeringen inte har gjort särskilt mycket och inte tänker göra något mer och att den anser sig inte kunna göra något på grund av hur regler för humanitärt bistånd är utformade. Detta är mina antaganden utifrån vad jag har läst och hört. har ministern chansen att motbevisa mitt antagande och kanske göra åtaganden för framtiden. Det skulle jag uppskatta. 10 Utrikesminister (S):