prot · H909133 · 2022-06-17 00:00:00 — Låt utredaren dessutom titta på ersättningar till närboende och uppdatera ersättningsnivåer för markägare och ge ersättning till närboende till elledningar! Det är helt avgörande för att öka lokal acceptans. Om regeringen gör detta kan vi vända utvecklingen. Precis som kommuner tävlar om batterifabriker kan vi få tävlingar om nästa vindkraftsetablering. Då kommer de hundratals miljarder som utvecklarna är beredda att investera också att realiseras. Det kommer att vara bra för . Det kommer att leda till sänkta elpriser, ökade skatteintäkter och ökad tillväxt lokalt. När de förslagen finns på bord kan regeringen också återkomma med förslaget om justerat veto. Så kan vi öka den lokala acceptansen, få fart på vindsnurrorna och ställa om . 28 (MP): Det har aldrig varit tydligare än nu att vi måste ställa om. Larmrapporterna om klimatförändringarnas förfärliga effekter på djur och människor når oss . hölls barnen hemma från skolan i på grund av för höga temperaturer. Bränderna rasar och enorma ekonomiska och känslomässiga värden går bokstavligt talat upp i rök. I är det så torrt att de stänger av vattnet . Effekterna av klimatförändringarna ligger inte längre framför oss utan är här och . Och forskningen är entydig. Vi måste ställa om, och det så snabbt vi bara kan och helst ännu lite snabbare. Nyckeln till den klimatomställning som vi alla vet måste ske är bytet från fossil till förnybar energi. Det är ingen liten uppgift, men det måste inte desto mindre göras. Utöver klimatförändringarna har ju Putins invasion av visat att vi också rent säkerhetspolitiskt är alltför beroende av fossil energi. Vi blir bakbundna av vårt beroende och kan inte agera fritt mot stater som kränker och invaderar andra. Vi är beroende av skurkstater, inte bara av , för vår ekonomiska utveckling. Det är helt oacceptabelt och något som vi länge har pekat på men som alltför många har blundat för. Hade vi ställt om snabbare hade vi befunnit oss i en bättre situation än nu när det gäller både klimatförändringarna och säkerhetsläget. Men är det som det är och vi måste vara offensiva. har ett nationellt mål om nettonollutsläpp till 2045. Det är bra, men det är inte bra nog. Eftersom det är bråttom måste vi öka takten i omställningen och produktionen av förnybar el. I takt med att samhällets alla sektorer ställer om från fossilt till elektrifiering kommer energibehovet att öka. I näringslivet är de mycket tydliga med vad de behöver och att de behöver det snabbt och så billigt som möjligt. är vindkraften det överlägset billigaste och snabbaste sättet att öka vår energiproduktion. Vi måste alla hjälpas åt. Men är fördelningen av vindkraftverk ojämn över landet. Vissa kommuner och regioner drar ett större lass än andra för att ge den el vi behöver för att klara elektrifieringen. Vi vill att denna heroiska insats också ska löna sig. Vår förhoppning är att fler kommuner vill säga ja till fler vindkraftverk. Då är dagens förslag om ett förändrat veto ett av de nödvändiga stegen. Men vi i har också lagt fram ett förslag med tydliga ekonomiska incitament för att bygga grön energi. Med detta förslag betalar kommunerna 10 miljoner för varje producerad terawattimme förnybar el som redan finns på plats och 30 miljoner för varje producerad terawattimme förnybar el för elproduktion som tillkommer . De förslag om kompensation som andra partier lyft fram tidigare är otillräckliga, inklusive också de förslag som vi lagt fram före detta förslag. Vi ser ju alla att de inte har ökat produktionen. Därför har vi gått fram med ett större stöd, ett stöd som skulle kunna vara en game changer för många kommuner och regioner. Men blir det inte bara ett litet tillskott på marginalen, utan det kan spela faktisk roll i en kommuns budget. Vi vill att vindkraften ska vara en motor för lokal ekonomisk utveckling och välfärd. Så är det inte . Men att det går långsamt beror inte först och främst på att vi behöver starkare ekonomiska incitament. Trots att vi vet att takten i omställningen måste öka och vi vet att vi bygger för lite stoppas många bra projekt. stoppades av alla aktuella vindkraftverk av kommunerna, och det håller inte. Företagen står i kö för att bygga vindkraft både på land och till havs, och det är inte där problemet ligger. Det sorgliga i detta är att det är politiker runt om i som nekar byggande. Faktum är att högerpartier i kommunerna runt om i har sagt nej till uppemot vindkraft, vilket alltså motsvarar halva årsförbrukning av el. Det är åtta av tio vindkraftverk som stoppas av kommunerna. Det gör att det nuvarande vetots utformning, tillsammans med Försvarsmaktens veto, utgör ett av de största hoten mot möjligheterna att bygga ut hållbar energiproduktion i . Det gör att en förändring av vetot är nödvändig. Det förslag som ligger på bordet innebär inte att vi slopar vetot. Däremot gör vi det mer rättssäkert, både för kommunen och för vindkraftsbolagen. Genom att flytta det tidigare i processen vet alla parter vad som gäller i ett tidigt skede, vilket kommer att underlätta hela processen framåt. Kommunerna är för. Kommuner och Regioner, SKR, och Småkom, de små kommunernas samverkan, har i sina remissvar gett tummen upp för förslaget. Energiföretagen och Svensk Vindenergi välkomnar förändringen. är det bara svensk höger som stretar emot. Det är ingenting annat än sorgligt. behöver ställa om och komma bort från fossil energi och gå mot ett förnybart energisystem. Bara då har vi gjort vår del för att klara klimatkrisen. Dessutom göder vi då inte heller längre Putins eller andra skurkstaters krigskassa eller utsätts för deras nycker när priserna drivs upp eller ned eller kranarna stängs av helt. behöver mer elproduktion för att påskynda klimatomställningen, möta det osäkra omvärldsläget och stärka industrins konkurrenskraft. Vindkraften är den elproduktion som kan byggas nu och som är lönsam. Lägg till det ett bättre elnät, energieffektivisering, ökad lagring och smartare förbrukning så har vi ett svar på hur den svenska elförsörjningen kan se ut . Det är ett bra förslag som ligger på bordet, och snart kommer också kompensationen. Vi har absolut ingen tid att förlora. Därför yrkar jag bifall till reservation 1. 29 (C) replik: Jag tror att jag och delar ganska mycket av synpunkterna och tankarna. Däremot har jag två frågor som jag är lite nyfiken på. När jag lyssnade på ledamoten sa hon att vi måste öka kommuners vilja att bygga, och därför måste vetot förändras. Då blir min stora fråga: Hur ökar du kommunernas incitament till att säga ja genom att förändra det kommunala vetot? Det leder i bästa fall till nej . Det leder inte till flera ja. Snarare riskerar det tvärtom att leda till fler nej därför att man säger nej i förebyggande syfte för att man är osäker på vad som kommer att ske framöver och hur saker och ting kommer att bli. Jag har en andra fråga. Det är välkommet med förslag om lokala ersättningar. Det är någonting som har drivit . Det är kul att också har vaknat till ordentligt. Den stora frågan blir: Om nu har drivit det här så tydligt och kraftfullt, och inte bara för det här förslaget utan också tidigare, hur kommer det sig då att det är först när lämnar regeringen som regeringen lägger fram ett utredningsförslag om stöd? Det visar snarare på att antingen inte har klarat av att driva det i regeringen eller har motarbetat det i regeringen så att det är först när lämnade som det hände någonting. Det här går inte riktigt ihop med vad ledamoten säger. Varför har man inte lyckats? Socialdemokraterna har uppenbarligen varit beredda att lägga fram ett förslag från en utredning, även om den var undermålig. Varför gjordes inte det tidigare? Då hade vi kunnat klubba igenom förslaget och också ändrat vetot. 30 (MP) replik: Inga mer än vi i hade önskat att vi både hade kunnat få igenom bättre incitament och kunnat ändra i vetot när vi har sett hur det har slagit. Vi tror att det finns två anledningar till att ändra i det kommunala vetot och lägga det i processen. Det finns kopplade kriterier till det som inte finns i det nuvarande sättet att hantera det. Vi tror att det är otroligt viktigt att det finns tydlighet och transparens. läggs också väldigt stora resurser på att se om det skulle fungera. Det är långa processer. Det kostar otroligt mycket för att sedan i slutändan få ett nej. Vi tror att det kan vara lättare för politiken att se på sin översiktsplan, titta var det passar och tidigt i processen säga: Här ser det ut som att det passar. Det är två delar i detta. Det handlar om att göra det tydligare och mer transparent men också om att slippa en massa kostnader och investeringar som sedan går om intet. Vi har kommit med ett nytt förslag om ekonomiska incitament för kommunerna. Det är också en viktig del för att öka detta. Vi har länge drivit ett annat förslag om att fastighetsskatten ska gå tillbaka, men där har vi inte kommit fram. lägger vi fram ett bättre förslag som också ger mer pengar och blir mer stabilt för kommunerna. 31 (C) replik: Tyvärr svarar inte ledamoten på frågan. Om man nu på olika sätt har suttit ungefär i regeringen, hur kommer det sig att det är först när man lämnar regeringen som det läggs fram ett utredningsförslag om ersättningar? Man har haft på sig att driva den här frågan om man på riktigt brydde sig. Men det är när lämnar regeringen som Socialdemokraterna själva lägger fram ett utredningsförslag. Det måste vara ett enormt misslyckande för att inte ha fått igenom detta förrän de själva lämnade regeringen. Jag håller med om att det finns uppsidor med ett tidigt beslut. Det gäller inte minst för företagen som slipper lägga ut pengar. Men det ökar inte incitamenten för kommuner att säga ja. Att man får ett beslut tidigt undanstökat kan möjligtvis skapa någon form av trygghet och säkerhet. Men du får inga fördelar som kommun genom att säga ja. Du ökar snarare risken för att du sedan i efterhand kommer att ångra dig för att det inte blev som du ville. Med det här förslaget blir det inte fler ja. Det blir i bästa fall lika många nej, men de kommer tidigare. Det räcker inte för mig. Jag vill att vi ska få fler ja, fler spadar i backen, fler vindsnurror, mer el till och mer tillväxt. Där har tyvärr inte levererat i regeringsställning. Det är välkommet att man nu lägger fram förslag, men då är det . 32 (MP) replik: Om man tror att man lägger fram en utredning om ekonomiska incitament är det inte så. Det är ett ganska långt förarbete. Jag kan garantera att vi har haft med det jobbet att göra. Sedan lämnade vi som bekant regeringen därför att var med och stödde en sverigedemokratisk budget. Det kan vi debattera mer . Jag förstår inte riktigt vad menar med att kommunpolitikerna får någonting som de kanske inte ville. Det är vindkraft man säger ja eller nej till. Man får vindkraftverk. Miljöprövningar och allting sådant är naturligtvis otroligt viktiga. De kommer sedan efter. Där sparar vi också myndighetsresurser i väldigt stor utsträckning. Jag hör att säger att han inte tror att det kommer att leda till mer vindkraft och mer ja från kommunala högerpolitiker. Men samma bedömning gör inte Kommuner och Regioner, Småkom eller branschen. De tror att det kommer att vara en väg som gör att det blir betydligt lättare. Därmed känner vi oss trygga i att det förslag som läggs fram hade varit en del i att få mer vindkraft på plats betydligt snabbare. Den behövs för klimatet, och det kan inte vänta. 33 (M): mål är att ska få fram dubbelt så mycket el de kommande två decennierna. Det är enligt experter som den mängd el som krävs om vi ska kunna ställa om samhället, industrierna och transporterna till ren el. Det pratas ibland om projekt som Hybrit, med sitt stål utan kol, och andra stora omställningsprojekt inom industrin som om de redan hade ägt rum. Men faktum är att hela den gröna industrialiseringen står och faller med behovet av att få fram all den rena el som krävs och av att korta tillståndsprocesserna för alla dem som vill ställa om. Regeringen har misslyckats i båda delar. Regeringen har fullständigt misshandlat det svenska energisystemet. Tack vare utbyggnaden av vattenkraften och sedan kärnkraften har haft en pålitlig energiförsörjning som varit i princip helt fossilfri med låga elpriser. Sedan lät regeringen stänga ned fyra reaktorer. Verkligheten har kommit i kapp regeringen. När man lade ned kärnkraft i blev resultatet skyhöga elpriser som varierar stort i landet. En studie som är gjord av Energiforsk visar att elpriserna hade varit mellan 30–lägre om vi hade behållit , och en normal eluppvärmd villa i hade sparat på elräkningen. som både hushåll och industri kämpar med höga elräkningar innebär elbristen i sig att de företag som vill bygga ut och ställa om inte har den möjligheten eftersom bristen på el är en realitet. Regeringens skadliga energipolitik hotar på det sättet både klimatomställningen, hushållens plånböcker och jobb och tillväxt. Om vi ska få fram all den här rena elen menar att vi behöver en mix av både vattenkraft, vindkraft och kärnkraft. Vi har länge varnat för risken med att regeringen lägger alla ägg i samma korg och tror att bara vindkraften kan lösa behovet. Den mängd el som vi behöver är ett uppenbart skäl nog, men det handlar också om att inte bygga upp ett väderberoende system som bara levererar då det blåser. Det skapar väldigt stora prisvariationer, en oförutsägbarhet för den egna elräkningen och höga elpriser. Det leder också till att importerar mer fossil el från våra grannländer när det inte blåser. Vi menar att planerbar energi i form av vattenkraft och kärnkraft måste vara basen. Om vi värnar och bygger ut kärnkraften kan vi också bygga ut vindkraften. Det hänger ihop. Regeringen prioriterar helt enkelt fel när man bara lägger fokus på vindkraft. Propositionen är ett exempel på det eftersom den bara handlar om tillståndsprocesser för vindkraften. Det har påståtts här i debatten att vindkraften är det enda som går fort att bygga ut. Men låt oss vara ärliga med att det tar tid att bygga ut ny elproduktion oavsett om det handlar om kärnkraft eller vindkraft. Regeringens egna beräkningar visar att det för landbaserad vindkraft tar nio till och för havsbaserad vindkraft tio till från utredning till byggfas. Allt detta är ett skäl att öka all elproduktion i det här landet – både vinden och kärnkraften. Men propositionen är inte heller bra utifrån ambitionen att bygga ut vindkraften. delar ambitionen att göra tillståndsprocesserna effektivare och mer förutsägbara. En skyndsam handläggning av alla typer av tillståndsärenden är helt central för att man ska kunna bygga ut; det gäller både företag i stort och elproduktionen. Regeringen har länge gjort alldeles för lite kring tillståndsprocesserna. Men är det viktigt att konstatera att kommuners möjligheter att säga ja eller nej till vindkraft behöver bevaras och värnas. I praktiken innebär ju regeringens förslag nu att man försvårar kommuners möjlighet att tycka till. Enligt förslagen i propositionen ska kommuner ta ställning till etablering av vindkraft utifrån en ansökan som omfattar en karta som utvisar det mark- eller vattenområde som är avsett att tas i anspråk, uppgifter om det största antal vindkraftverk som anläggningen är avsedd att omfatta och vindkraftverkens högsta höjd. menar precis som många remissinstanser att det finns väldigt många fler faktorer för en kommun att ta hänsyn till när man ska säga ja eller nej till vindkraft lokalt. Vi menar också att kommuners medborgare måste ha möjlighet att påverka sin närmiljö. Det handlar om utredningar av buller, siktanalyser och visualiseringar av anläggningen i landskapet. Detta är inte minst viktigt eftersom regeringens förslag betyder att om en kommun säger ja är den bunden av detta . Jag menar därför att det förslag som regeringen har lagt på bordet troligen kommer att innebära att fler kommuner säger nej till vindkraft. Det är nämligen säkrare att säga nej än att säga ja utifrån det begränsade underlag som man förväntas fatta beslut utifrån. Propositionen besvarar inte heller frågan om varför kommuner ska säga ja i större utsträckning. stoppades fyra av fem ansökningar om vindkraftverk av kommuner. Om man ser tillbaka på de gångna åren är det uppenbart att det är partier av alla färger som har sagt nej runt om i landet. Det är alltså tydligt att många kommuner ser nackdelar som överväger fördelarna. Jag märker också att det finns en stor frustration hos många över att regeringen själv lägger ned fyra kärnkraftsreaktorer och sedan pekar på kommunerna och säger: Ni måste lösa problemet och göra jobbet för att vi har förstört det svenska energisystemet! Dessutom börjar regeringen i helt fel ände, som också andra kollegor har varit inne på här i kammaren. Regeringen har aviserat nya utredningar om ökade incitament för vindkraftsutbyggnad, men de kommer inte att kunna leda till några lagförändringar förrän i mitten på 2024. Därmed skapas en situation där regeringen här och vill begränsa kommuners möjlighet att säga ja eller nej, men frågan om vad man ska få tillbaka ska vi lösa ut långt mycket . Även detta kommer att innebära att kommuner troligtvis nu säger nej i avvaktan på vad som komma skall om att par år, då man kanske också kan få kompensation. Vi menar att regeringen har hanterat frågeställningen i helt fel ordning. Faktum är att även statsrådet, som tyvärr inte är här , på den presskonferens där man presenterade delar av förslagen var rätt ärlig med att det kanske finns en konflikt här. Det skulle kunna bli så att kommuner faktiskt avvaktar eftersom incitamentsfrågan inte är utredd . Om man vill bygga vindkraft är det alltså troligen så att propositionen stjälper mer än den hjälper. Jag tror inte heller, fru talman, att det är badhus och samlingslokaler, som statsrådet nämnde på presskonferensen, som är vad kommunerna och invånarna vill ha tillbaka. Det blir nästan lite parodiskt. Frågan om påverkan på markägare och sjunkande fastighetspriser har regeringen inte ens berört. Skattefrågan får man som bekant inte heller röra i utredningen. Utredningen begränsas till att bara prata om vad den som bygger vindkraft ska få tillbaka. Det nämns inget om annan elproduktion. Avslutningsvis, fru talman, menar att det i grund och botten krävs en ny riktning för svensk energipolitik – en riktning som inte bara fokuserar på ett kraftslag utan som tar tag i den stora utmaningen att bygga ett elsystem med växande produktion av pålitlig och ständigt tillgänglig fossilfri el. Regeringen saknar denna helhetssyn, och i propositionen saknas den definitivt. Vi kan bygga ut vindkraften i det här landet. Det görs redan i hög takt. Vi kan också bygga mer om vi värnar och bygger ut kärnkraften så att vi har den planerbara stabila basen. Om regeringen verkligen vore intresserad av att lösa problem i svensk elförsörjning skulle man ha lagt fram förslag på bord om hur vi ökar all elproduktion. Men det har man varit helt ointresserad av, medan aktörer som Fortum, , och , för att bara nämna några exempel, bygger. bygger i andra länder, och flera aktörer vill bygga här hemma. Men de säger att det är den politiska osäkerheten som är problemet för att bygga ny kärnkraft. Regeringen gör ingenting i den änden. Som kontrast presenterade ett paket för att bygga ut också kärnkraften i det här landet. Där finns flera förslag både för, juridiska, politiska och ekonomiska hinder som ska undanröjas. Vi ska kunna bygga reaktorer på fler platser och bygga fler rektorer än . Vi ska ge i uppdrag att ta fram regelverk för små och modulära reaktorer. Det handlar till exempel om att säkerställa att de statliga gröna kreditgarantierna kan gå också till att bygga ut kärnkraften. Vi har också mängder av förslag för hur vi kan få fram mer ren el från kärnkraften. Detta är dock regeringen helt ointresserad av. Därför menar jag, fru talman, att det behövs en ny regering efter valet som på allvar kan se till att vi löser och klarar av den gröna omställningen genom alla fossilfria energislag. Därför står jag bakom dagens betänkande och yrkar avslag på regeringens proposition. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 10 En samlad strategi för alkohol‑, narkotika‑, dopnings- och tobakspolitiken samt spel om pengar 2022–2025 betänkande 2021/22:SoU25 En samlad strategi för alkohol‑, narkotika‑, dopnings- och tobakspolitiken samt spel om pengar 2022–2025 (skr. 2021/22:213) 34 (S): har haft en samlad strategi för alkohol‑, narkotika‑, dopnings- och tobaksfrågor, den så kallade ANDT-strategin. Den har varit ett viktigt arbets- och styrdokument på såväl nationell som regional och nivå. Den syftar framför allt till att skydda våra barn och unga mot skadliga effekter orsakade av de olika produkterna och har haft en stödjande funktion. Inte minst har den använts i det viktiga förebyggande arbetet på de olika nivåerna – ute i kommuner, landsting, länsstyrelser och berörda myndigheter samt i civilsamhället. Den har helt enkelt varit vägledande för alla de aktörer som omfattas av den, och den har varit väl förankrad. beslutade regeringen att lägga fram ANDTS-strategin för åren 2021–2025 som en proposition och inte som en skrivelse till . Propositionen innehöll nämligen ett reviderat övergripande mål för ANDTS-politiken och sju långsiktiga mål som angav riktningen för ANDTS-politiken i sin helhet. Propositionen omfattade även spel om pengar, narkotikaklassade förskrivna och icke förskrivna läkemedel samt en utvidgning av tobaksbegreppet till att också inkludera nikotinprodukter. Detta är förslag som varit mycket efterlängtade. Dessvärre saknades parlamentariskt stöd för regeringens förslag till ny ANDTS-strategi i , och därför avslogs både propositionen och regeringens förslag till nytt övergripande mål. Jag har tidigare i denna kammare konstaterat att detta var mycket beklagligt eftersom avsaknaden av en strategi försvårar arbetet med dessa frågor, vilket naturligtvis ytterst drabbar samhällets allra mest utsatta, inte minst våra barn och unga. har regeringen återkommit till med en skrivelse, och det är den vi debatterar här . Att regeringen valt att lägga fram en skrivelse till i stället för ytterligare en proposition beror i mångt och mycket på svårigheterna i att gå en spretig riksdag till mötes. Det var ju inte så att de partier som röstade ned propositionen vid förra tillfället gjorde det på gemensamma grunder. Regeringen gör också bedömningen att det inte finns tillräckligt med beredningsunderlag för att kunna ändra ett övergripande mål i den riktning som en majoritet i denna kammare ville, det vill säga ta fram ett nytt övergripande mål som beaktar varierande skadeverkningar. Därför har regeringen bland annat gett , och social utvärdering, SBU, i uppdrag att sammanställa och tillgängliggöra kunskap om de olika tobaks- och nikotinprodukternas skadeverkningar för att ta fram det kunskapsunderlag som behövs för att kunna ta ställning till tillkännagivande. Mot bakgrund av att bett regeringen att skyndsamt återkomma med en ny strategi, och även det faktum att beredningsunderlag för ett nytt övergripande mål saknas, har regeringen nu lagt fram strategin till i form av en skrivelse. Det övergripande målet i den nya strategin är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och spel om pengar, samt ett minskat bruk av tobaks- och nikotinprodukter. Det övergripande målet föreslås också kompletteras med en målstruktur med sju långsiktiga mål som anger riktningen för ANDTS-politiken i sin helhet. Målen omfattar tillgångs- och tillgänglighetsbegränsande arbete, skydd av barn och unga, förebyggande arbete, tidiga insatser, vård och behandling samt riktlinjer för samarbetet med andra länder, inte bara inom EU utan också internationellt. Till målen knyts också prioriterade insatsområden som ska vägleda arbetet .