prot · H90959 · 2022-01-26 00:00:00 — § 1 EU-politisk debatt 1 Statsrådet (S): Europeiska unionen var från början ett fredsprojekt – ett svar på fasor och övergrepp. Tanken var att ett nytt krig skulle förhindras genom att man flätade starka band mellan medborgarna på vår kontinent. Här har EU varit en verklig framgång. Det är ett unikt exempel på fredligt samarbete mellan självständiga stater. Ett krig mellan EU:s medlemsstater betraktar vi som otänkbart. Just är också EU:s betydelse som säkerhetspolitiskt fotfäste tydligare . Våra egna säkerhetspolitiska vägval gör vi nationellt och suveränt, men för att vi ska uppnå våra mål om frihet, demokrati och oberoende är gemenskapen inom EU omistlig. Unionen är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska arena. Den senaste tidens oacceptabla ryska krav och ultimatum har mötts med europeisk och transatlantisk enighet och principfasthet. Här finns beredskap till omfattande och kännbara sanktioner om skulle skärpa situationen ytterligare. Sådana sanktioner är som mest effektiva om de genomförs gemensamt på EU-nivå. EU-samarbetet ger oss i oerhört mycket. Det ger en marknad där företag och vi alla fritt kan köpa och sälja varor och tjänster, vilket skapar jobb och välstånd. Det är ett demokratiskt verktyg för att påverka vårt närområde och en plattform för att förstärka den svenska rösten i världen. Det hävdas ibland att EU snarare begränsar än berikar. Många nationalister påstår att det på något sätt skulle gå att ta tillbaka kontrollen, som de säger, genom att lämna unionen. Verkligheten är precis tvärtom. Ett aktivt deltagande i det europeiska samarbetet ger ett land som de bästa möjligheterna att påverka sitt eget öde och få kontroll över tillvaron. Det är den bästa vägen att säkerställa de principer om demokrati, mänskliga rättigheter och öppenhet mot omvärlden som tjänat och så väl. När är ordförande i kommer de här principerna att prägla arbetet. Detta är ett viktigt åtagande som handlar om att driva rådets dagordning framåt och bidra till att unionen kan fatta beslut som är till gagn för medborgarna i . Regeringen har tre tydliga prioriteringar för sitt arbete: att bryta segregationen och bekämpa brottsligheten, att öka takten i klimatomställningen och att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden. Det här gäller inte bara den nationella politiken, utan vi arbetar med dessa frågor också på EU-nivå. Det finns goda möjligheter att genom en aktiv EU-politik nå resultat på alla dessa tre områden. Den första prioriteringen rör segregationen och brottsligheten. Det skjuts och sprängs på , och detta är fullständigt förfärligt. Hela samhällets kraft ska nu mobiliseras för att knäcka gängen. Den organiserade brottsligheten är gränsöverskridande till sin natur, och därför krävs det också lösningar som är gränsöverskridande. Genom Europeiska unionen kan med betydligt större kraft bekämpa de kriminella gängen. som gått har samarbeten mellan polismyndigheter runt om i gång på gång levererat konkreta resultat i kampen mot brottsligheten, och viktiga steg har tagits för att fördjupa existerande polissamarbeten. Det ska dock göras mer. Det handlar om utökade samarbeten mellan åklagare och polis men också om lagstiftning så att de brottsbekämpande myndigheterna får de verktyg som behövs. Också migration är en viktig säkerhetsfråga. Det handlar om kontroll över våra gränser och kunskap om vilka som befinner sig i våra länder. Det behövs fungerande verktyg för återvändande och återtagande. Vi ska dock inte glömma att migration handlar om människor och mänsklig säkerhet. Därför måste förutsättningarna för en långsiktigt hållbar, human och rättssäker migrationspolitik inom EU förbättras. En viktig del är att komma till rätta med att bara några få länder tar ansvar för de människor som kommer till vår union. Detta är inte rimligt. pågår förhandlingar om ett gemensamt regelverk som måste leda till ordning och reda i EU:s migrationshantering. Den andra prioriteringen gäller klimatet. Vi är mitt uppe i en klimatomställning, och den måste snabbas upp. Klimatkrisen är vår tids existentiella fråga – handlar detta om överlevnaden på vår planet. Vi måste stoppa klimatkrisen, och EU ska visa vägen med en ambitiös klimatpolitik. EU:s medlemsstater har satt upp målet att minska utsläppen med . Regeringen kommer att verka för att EU når klimatneutralitet i enlighet med den europeiska klimatlagen. Målen är ju en sak. ska de genomföras i konkret politik. Kommissionen presenterade det omfattande paket med lagförslag som kallas Fit for 55. Ambitionerna där är helt riktiga, men regeringen ställer sig inte bakom kommissionens inriktning i alla delar av paketet. Det är vi också tydliga med i förhandlingarna. Kraven på utsläppsminskningar är förstås det mest prioriterade – inte att detaljreglera vårt skogsbruk eller betala massiva subventioner. är det klart att vi måste vara medvetna om att det kommer att krävas en långtgående kompromissvilja hos alla inblandande för att vi ska nå resultat. Gemensamma lösningar inom EU är avgörande. Inte minst utsläppshandeln har verkligen bidragit till en snabbare utfasning av kolförbränning. driver nu på för att systemet med utsläppshandel ska byggas ut och skärpas ytterligare. Klimatet är vår tids ödesfråga, men det är också en möjlighet. Runt om i uppmärksammas nu vad som händer i . Den gröna nyindustrialiseringen här, med koldioxidfri stålframställning och storskalig batteriproduktion, visar vägen mot ett hållbart samhälle. Den vägen leder dessutom till nya jobb. Den gröna industriella revolutionen ställer också krav på politiken. Den uppdaterade industristrategi för EU som presenterades lägger fram flera förslag i denna riktning. Vi tror inte att det är politiker som ska peka ut morgondagens teknik och lösningar. Men de europeiska samarbetena i särskilt viktiga sektorer kan ändå ibland vara nödvändiga för att ge skjuts åt omställningen. Skogen har en central roll i klimatarbetet. Regeringen slår vakt om skogens klimatnytta, både som kolsänka och som en källa till hållbart producerade råmaterial som ersätter fossilbaserade produkter. Det svenska skogsbruket ska inte detaljregleras i . När ekonomier nu återstartar efter pandemin ska ekonomisk tillväxt och klimatomställning gå hand i hand. Det kräver nya gröna investeringar i hela EU. Men vi tror inte att dessa investeringar ska finansieras genom ytterligare gemensam skuldsättning på EU-nivå. offentliga finanser är fortfarande avgörande för hela . Det skulle också stärka den europeiska motståndskraften mot framtida kriser. Den tredje prioriteringen gäller välfärden. Pandemin är det största hotet mot vår välfärd på mycket . De dramatiskt ökande smittotalen har återigen ansträngt vården till det yttersta runt om i . Men mitt i denna hälsokris finns det skäl att uppmärksamma den framgång som EU-ländernas gemensamma upphandling av vaccin mot covid-19 är. Den har bidragit till en exempellöst snabb utveckling av säkra och effektiva vacciner, som har räddat många liv runt om i världen. Kriser möter vi bäst med gemensamma krafter. När gränser har stängts och sjukvårdsmateriel inte har kunnat komma fram har det drabbat alla. Därför ska vi fortsätta att värna de grundläggande principerna om fri rörlighet. Men vi behöver utveckla och förstärka EU:s egen krishanteringsförmåga inom civilskyddsområdet. Här finns flera goda exempel. Jag kan nämna de brandsläckande flygplanen, som också är stationerade i och som hjälpte till att bekämpa bränder i . Ett annat exempel är de EU-gemensamma lagren med sjukvårdsutrustning. Ett av dem finns som bekant i . Grunden till en fungerande välfärd är en stark och livskraftig ekonomi i vårt samhälle. Det kräver i sin tur ett starkt och livskraftigt EU. Styrkan i Europeiska unionen och dess ekonomi är dess öppenhet – öppenhet mellan medlemsstaterna men också mot omvärlden, så att man kan utbyta varor, tjänster och idéer även utanför unionen. Detta är en stark motor för tillväxt och nya jobb och bidrar till minskad sårbarhet för ekonomi. Det finns nu strömningar i unionen som går i en delvis annorlunda riktning, mot mer av slutenhet och protektionism. Detta är fel väg att gå. Regeringen är benhård i sin strävan att värna mot omvärlden. Vi ska slå vakt om den modell som gjort svenska exportföretag så framgångsrika och som skapat så pass många jobb i . Därmed värnar vi också jobb och välfärd. Öppenheten är dessutom en grundbult i samarbetet för gemensam säkerhet över och med andra partner. Få kopplingar är så tydliga som den mellan medborgarnas välfärd och tillgången till sjysta jobb. Men mer behöver också göras för att stärka arbetstagarnas ställning i vår union. Ingen ska behöva oroa sig för att skadas eller bli sjuk på jobbet. Ingen ska riskera att dö av sitt jobb. Genom att skärpa reglerna kring farliga ämnen på arbetsplatser kan en bra – eller i alla fall bättre – arbetsmiljö möjliggöras i hela EU. ska den nationella kompetensen på det här området fortsatt värnas, inte minst när det gäller lönebildning. Jag har talat om hur regeringens tre prioriteringar kan kanaliseras även i EU-politiken. Men jag vill också resonera kring ytterligare ett angeläget område. Samarbetet i vår union bygger på att alla medlemsstater har utfäst sig att respektera våra grundläggande värderingar: frihet och demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, jämlikhet, jämställdhet och tolerans, rättvisa och mångfald samt ett oberoende rättsväsen. Detta är inte några exklusivt europeiska värderingar. Men det är Europeiska unionens värderingar, och dem har vi alla som medlemmar lovat att hålla fast vid. Därför är det mycket allvarligt när respekten för dessa värderingar sviktar i flera medlemsstater – när hbtqi-personer trakasseras, när kvinnors rätt till abort begränsas, när journalister skräms till tystnad och särskilt när respekten för rättsstatens principer utmanas genom att domare avsätts och det till och med ifrågasätts om utslag över huvud taget behöver åtlydas. Att komma till rätta med detta är en angelägenhet för alla medlemsstater. Regeringen kommer att driva på för att ska fortsätta att ta initiativ för att bryta utvecklingen. Den nya konditionalitetsmekanismen, som villkorar medel ur EU:s budget med stöd för rättsstatens principer, måste bli ett effektivt verktyg. Värderingarna är som sagt grunden för hela EU-samarbetet. Men de ger dessutom tyngd till unionens röst på den globala arenan. EU:s röst i utrikespolitiken behöver bli starkare – för att skapa gemensam säkerhet tillsammans med andra och för att tydligt stå upp mot antidemokratiska krafter utanför unionens gränser. förblir EU en union av självständiga nationer, inte en federal stat. Det finns saker som vi bäst bestämmer över själva här i och ska bestämma över, som vårt militära försvar, vår lönebildningsmodell och vårt skogsbruk. Så ska det förstås förbli. Men i grunden ger oss EU mer inflytande och större makt över vår egen framtid. har argumenten varit starkare för det svenska EU-medlemskapet. har behovet av ett livskraftigt europeiskt samarbete varit så stort. Och sällan har en aktiv svensk röst behövts så mycket i vår union. Därför kommer regeringen att outtröttligt fortsätta arbetet för ett EU som hjälper oss att knäcka gängen, som driver på klimatomställningen och som stärker välfärden – dessutom för att värna våra värderingar. Det är precis det som behöver. 2 (M): EU-samarbetet garanterar fred och stabilitet mellan medlemsstaterna. Med det svenska EU-medlemskapet är vi med och förankrar just denna stabilitet. Vikten av detta grundläggande fundament kan inte nog understrykas. gör historien sig påmind med aggressiva agerande mot . Ett sådant agerande måste mötas av en stark och enad europeisk röst i mycket nära samspel med våra transatlantiska partner. Utöver detta skaffar sig ökat globalt inflytande medan tappar i konkurrenskraft. Inom unionen ser vi en ökad gränsöverskridande brottslighet, ett fortsatt högt migrationstryck mot EU:s yttre gränser och EU-interna slitningar i arbetet med att sänka våra utsläpp. EU-samarbetet har inte alla lösningar och ska inte heller ha alla lösningar. Men Europasamarbetet är den främsta arenan för att hitta gemensamma lösningar på problem som inte kan lösa på egen hand. Det handlar om att vi med vårt EU-medlemskap får ta del av friheter och möjligheter som vi annars inte hade haft. Det är just detta, det vill säga förmågan att lösa gränsöverskridande problem och friheten för människor och företag att fullfölja sin potential utan onödiga hinder, som är och som ska vara EU:s fokus. Det är uppenbart att mycket kan göras för att EU ska fungera bättre. Sårbarheter som coronapandemin har blottlagt behöver adresseras. Våra ekonomier behöver så fort som möjligt öppnas upp igen. EU:s fyra friheter måste återigen gälla, även i praktiken: fri rörlighet för personer, för varor, för tjänster och för kapital. Om tar över EU:s ordförandeklubba. Det ger en stor möjlighet att stärka inflytande i det europeiska samarbetet, och tro mig, behovet är minst sagt stort av de S-ledda regeringarnas misskötsel av EU-politiken. När andra medlemsländer har sökt stöd har regeringen valt att inte agera, trots att det har handlat om för helt avgörande frågor, såsom den svenska skogen. behöver bli mycket bättre på att bygga allianser med likasinnade medlemsländer. När de S-ledda regeringarna väl har visat engagemang har det varit i fel frågor. Med den sociala pelaren har regeringen satt arbetsmarknadsmodell på spel. Det är mycket allvarligt. behöver en regering med högre ambitioner för EU-arbetet och genomtänkta prioriteringar. anser att fem områden ska prioriteras. För det första: ökad tillväxt och mer frihandel. EU:s inre marknad är själva kärnan i det europeiska samarbetet. Nästan tre fjärdedelar av export går till den inre marknaden, och den utgör en språngbräda för svenska företag ut i världen. Därför är det oroande att vissa länder vill se ökad protektionism och överstatlig detaljreglering. Tvärtom behövs reformer för en friare handel och minskad regelbörda, inte minst vad gäller tjänster och digitala produkter. ska vara pådrivande för att EU etablerar fler internationella handelsavtal. Om vi lyckas med detta stärker vi och motståndskraft. För det andra: Gör tryggare genom ett effektivare brottsbekämpande samarbete. Enligt EU:s polismyndighet har den organiserade brottsligheten inom EU varit ett så stort hot såväl mot medborgare som mot våra samhällen. Den är systemhotande. Det ser vi inte minst här hemma i . har ett omfattande kriminalpolitiskt program även för den europeiska nivån. Det handlar bland annat om att stärka Europol genom att ge det större befogenheter och göra det mer operativt. Även informationsutbytet mellan nationella polismyndigheter och EU:s informationssystem behöver stärkas. För det tredje: en mer effektiv och modern klimat- och energipolitik. har en unik möjlighet att bli gröna kraft och tillsammans med övriga EU visa omvärlden att det går att kombinera fler jobb och ökat ekonomiskt välstånd med minskade utsläpp. Smutsigt kol och rysk gas måste fasas ut till förmån för fossilfria energislag som kärnkraft och förnybart. Sätt pris på utsläppen och satsa på grön teknik och innovation. Den svenska skogen ska inte detaljstyras från . I stället måste man förstå dess potentiella kraft i klimatomställningen. För det fjärde: Stärk utrikes- och säkerhetssamarbetet. I tider av kris prövas EU:s styrka och sammanhållning. ska inte tillåtas underminera suveräna nationers rätt att forma sin egen framtid. EU måste stå upp för den europeiska säkerhetsordningen. EU är inte Nato, men EU har andra muskler. Om sanktionsverktyget används tillräckligt kraftfullt behöver även lyssna. Det är i syfte att stärka EU:s motståndskraft i just sådana här kriser som den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken behöver stärkas ytterligare. Det handlar bland annat om att slopa enskilda länders möjlighet att blockera EU-gemensamma säkerhetsstrategier. EU-länderna blir starkare när de talar med en och samma röst i stället för var och en för sig. Slutligen och för det femte: få på plats en fungerande migrationspolitik. Det här är en ödesfråga för EU och . Vi behöver få bättre koll på invandringen. av dem som söker asyl i EU saknar asylskäl, och av dem som har fått ett utvisningsbeslut återvänder. Invandringen till måste minska, inte minst för att vi ska kunna bryta segregationen och stoppa framväxten av skuggsamhällen. De pågående förhandlingarna om en ny europeisk migrationspolitik måste landa i ett system där tidigare stora mottagare som får rabatt i ansvarsfördelningen. På EU-nivå är det ofta de länder som vågar gå före, ta plats och ställa krav som får inflytande. måste bli bättre på att använda Europasamarbetet för att få genomslag för svenska intressen. Det kräver genomtänkta prioriteringar och högre ambitioner. Den saknar båda. När vi går till valurnorna är det inte bara för att välja en ny inriktning för utan också för att välja hur som land ska påverka på den europeiska nivån. behöver en borgerlig regering som på riktigt tar arbetet i EU på allvar. 3 (SD): befinner sig i ett allvarligt säkerhetsläge på grund av situationen i . EU:s roll i detta läge måste vara att visa enighet för alla självständiga staters rätt till sitt territorium och rätt att välja sin egen säkerhetspolitik. Det måste vara glasklart för att inte accepterar att man genom hot och väpnat våld kan bestämma över andra länder. Det finns många sätt att se på imperialistiska världssyn utifrån ett europeiskt perspektiv. som man kan glädjas över en hög grad av enighet inom EU är det uppenbart att det beroende som många länder har av påverkar. Europeisk energipolitik har havererat på grund av beroendet av rysk gas, vilket riskerar att hämma ländernas möjligheter till slagkraftiga åtgärder. Det får till följd att sanktionsvapnet tappar i styrka, vilket i sin tur ökar risken för konflikt. Europeisk energipolitik är byggd på ett slags from förhoppning att man kan göra sig av med kärnkraften och att väderberoende energi ska kunna bli basen i energiförsörjningen. hoppas man att det ska vara fullt möjligt att vid behov köpa gas från på spotmarknaden utan att teckna långsiktiga kontrakt. Vi har sett att detta inte är kompatibelt med verkligheten. Vi står fortfarande inför risken, även utan sanktioner, att gasförråden i tar slut, att priserna chockhöjs för hela och och att vi går mot en energikris av en helt annan dignitet än vi tidigare upplevt. Detta visar oss att vi behöver ökade incitament för investeringar i planerbar fossilfri energi och inte fler nedstängda reaktorer och att det behövs en strategi i för hur man på kort och medellång sikt hanterar beroendet av naturgas som naturgasproduktionen inom EU minskar. Covid och klimatpolitiken har kommit att dominera initiativen från kommissionen . Gemensamt för alla initiativ på dessa områden är att makten hos kommissionen i ökar på bekostnad av och andra enskilda länders inflytande. Covidkrisen ledde fram till att EU förvandlades till en skuldunion som tar upp lån. För att få ta del av dessa pengar tvingas länderna gå till kommissionen med mössan i hand och be vackert. Återhämtningsfonden transformerar EU-samarbetet, till en svensk kostnad på . Detta är något som varit ganska ensamma i kammaren om att bestämt avvisa. Vi kan också notera att skattebetalarnas initiativ efter en omröstning givit coronafonden pris som årets största slöseri. Välförtjänt, säger jag. Och fler slöserifonder lär det bli. ska kommissionens gröna giv, Fit for 55, gå genom EU-maskineriet med en uppsjö av betydelsefulla rättsakter. Det handlar om beslut som kommer att få avgörande betydelse för hur vi brukar vår skog, hur våra företag handlar med omvärlden och vad det ska kosta att resa oavsett om det sker på väg, till sjöss eller i luften. Fit for 55 kommer precis som återhämtningsfonden att bli transformerande. Det handlar exempelvis om den svenska skogspolitiken, där EU ser som en exotisk kolsänka där uppe i norr. Går förslaget om krav på ökade upptag av koldioxid igenom kan vi få se minskade avverkningar i på . Det skulle innebära att investeringarna i skogsindustrin fullständigt bromsas in. Fit for 55 innehåller även en ny EU-fond, den sociala klimatfonden. ska spridas över EU:s medlemsstater för att kompensera för de ökade kostnader som Fit for 55 för med sig. I korthet betyder förslaget att en genomsnittlig bulgar får medan en svensk får nöja sig med – och betala eller mer för detta. har länge talat om behovet av skatter på EU-nivå. talar man om nya egna medel. Det är precis vad som händer. Kommissionen ska plocka in pengar såväl från koldioxidtullar som från utsläppshandelsystemet. Pengarna ska gå till att stärka EU:s budget med tillhörande fonder så att andra länders medborgare ska kompenseras för de höjda kostnaderna. Vi närmar oss en federalistisk dröm där människor blir beroende av välvilja för att få privatekonomin att gå ihop. För svensk del innebär detta ökade kostnader oavsett om det blir genom egna medel eller höjda avgifter. Vad vi ser är en maktapparat i som använder covid och klimatet som medel för att koncentrera alltmer makt till . Här måste och andra likasinnade stater vara beredda att göra motstånd. 4 (C): Jag tror att vi alla är eniga om att bara ett starkt och enat EU kan stå emot de gemensamma hot vi möter och ta fram effektiva svar på gemensamma utmaningar. EU är viktigaste samarbetspartner, och måste börja ta en mer aktiv roll i att utforma EU:s politik. För oss i är det en självklarhet att EU ska fokusera på de områden som gör mest skillnad. Därför vill vi samarbeta ännu mer om gränsöverskridande utmaningar som klimat och miljö, säkerhet och försvar, migration, handel och organiserad brottslighet. vill vi att EU ska kunna ta en lite mindre roll i det som är och ska vara nationell kompetens. Vi ser med stort allvar på det som händer i och det försämrade säkerhetsläget. Det är inte EU som är orsak till det försämrade läget, och det är heller inte något av våra demokratiska grannländer i östra . Skulden ligger helt och fullt hos och hans medlöpare och hejdukar i den regim som för tillfället styr . Det är ett starkt och enat EU som kan stå upp mot stormakter som vill diktera regler, oavsett om det handlar om internationell handel eller om politiken för deras fria grannländer. Här kan EU göra mer och agera snabbare och mer resolut. Det är ansvar att med en klar och tydlig röst stå upp för de värden som vi tycker är viktiga och för det samarbete som vi vill se i och det samarbete som vi vill att EU ska vara. Vi anser att EU måste ge starkt stöd till i detta svåra läge och betona enigheten med , med Nato och inom EU. Vi noterar att vissa länder sänder försvarsmateriel och att andra säljer detsamma till . EU bör kunna ställa resurser till förfogande så att kan stärka sig där de själva ser att det är nödvändigt, som del av sitt självbestämmande. Vi står starkt bakom den europeiska säkerhetsordningen. Varje land ska ha samma värde och oberoende, oavsett sin storlek. bör ta en mer aktiv roll för att vara med och utforma vilket framtida försvars- och säkerhetssamarbete vi vill se i EU, inte minst nu när frågan kommer att stå högt upp på den politiska dagordningen. Detta samarbete måste vara ett komplement till Nato, inte ett alternativ. Det är också av stor vikt att EU stärker den gemensamma och transatlantiska rösten, tillsammans med . Vi behöver mer samarbete, herr ålderspresident, inte mer protektionism. Jag vill även nämna en kris som är nära kopplad till det kritiska säkerhetsläget, nämligen energikrisen. Flera olika händelser har bidragit till de ökade kostnaderna. Det handlar om de höga priserna på kontinenten, som är helt importberoende. Det handlar om det ökade priset på utsläppsrätter, vilket i grunden är något positivt. Det handlar om pandemin och om den kalla vintern, men det handlar också återigen om Putinregimens agerande. När man skruvar åt gasleveranserna minskar lagren och priset går upp.