prot · H90979 · 2022-03-04 00:00:00 — Men vad händer då om vi skärper våra ambitioner utan att se till att den inhemska produktionen blir billig nog i ett läge då andra EU-stater är både tvingade och vill höja sin biodrivmedelanvändning? Jo, efterfrågan kommer mycket att överstiga utbudet, vilket gör att priset kommer att sticka upp i taket. Att göra sig beroende av biodrivmedel kan komma att bli besvärligt om man inte gör det på ett förnuftigt sätt, för det är väldigt oförutsägbart var priset landar. Vi vill inte låsa in lantbrukare i en sådan situation. Vi vill att det ska råda ett fritt val för lantbrukare. Vill de ställa om är det jättebra, och ska vi försöka ge stöd för det på något sätt, och vill de det inte ska de få fortsätta som de gör . 49 (C): För är det en given koppling mellan säkerhetspolitik och en stärkt primärproduktion. Vi har arbetat för, och kommer att fortsätta arbeta för, att se de här sambanden men också vidta åtgärder så att vi ökar vår försörjningstrygghet och minskar vårt beroende av såväl insatsvaror som energi från utlandet. har presenterat flera förslag för att stärka landsbygdens och jordbrukets förutsättningar när det handlar om energi. Det innebär 2,7 miljarder för att sänka skatten på den förnybara inblandningen. Det handlar om 2022 års nivå, och i takt med att inblandningen av förnybara bränslen ökar blir det en större effekt för bränslena när det handlar om pris. Det är viktigt i ett längre perspektiv, också utifrån det beslut som ligger om att det här ska öka gradvis. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Givetvis är det också oerhört angeläget att få fart på den inhemska produktionen. Därför måste staten satsa nu för att få igång mer produktion och ge en tydlig signal till de investerare som faktiskt står och överväger här och om de vågar investera i . Det handlar om stora raffinaderier som håller på att ställa om till förnybar produktion. Det handlar om och om andra delar av som faktiskt nu i dagarna vill gå vidare. Att i det läget, med säkerhetshoten och vårt importberoende som är en säkerhetsrisk, inte medverka till dessa stora satsningar är inte hållbart vare sig i ett säkerhetsperspektiv eller för jordbruket. Vi behöver genomföra stora satsningar nu för att få fram nationellt producerade förnybara och hållbara bränslen som med mer forskning kan utvecklas till att fungera för våra fordon. 50 (V): En annan viktig del i den gröna omställningen som jag talade om tidigare är satsningar på en hållbar livsmedelsproduktion. Här är vi helt eniga om att vi måste trygga livsmedel och självförsörjning, vilket har tagits upp här i debatten . En ökad självförsörjningsgrad skulle göra oss bättre rustade vid kriser och extremväder och minska vårt importberoende. Stora delar av den mat och energi som vi konsumerar kommer från landsbygden också här i , men blir det svårare att bygga ett bra liv när service och välfärd koncentreras alltmer till storstäderna. Det här behöver gå ihop med den ekonomiska politiken i stort. 51 (KD): Vi ser hur bränslepriset är enormt högt. Det är snart uppe i per liter vid pump. Prischocken hänger naturligtvis samman med invasion av , men merparten av vår drivmedelskostnad är faktiskt beslutad här i riksdag. Vi kristdemokrater föreslog att kravet på att spä ut dieseln och även bensinen med biodrivmedel skulle sänkas. Regeringens mål är att ska ha fyra gånger högre inblandning än EU kräver. Att har det dyraste priset beror alltså inte på kriget i . Det beror på att en majoritet i vill ha det på det sättet. När omvärlden ser ut som den gör, med krig i , måste vi se drivmedelskostnaden som en del av säkerhetspolitik. Den dyra utspädningen av vårt bränsle är en sanktion mot vår egen ekonomi. Det slår mot enskilda människor och familjer. Det slår mot transportnäringen. Det slår mot vårt skogsbruk. Det slår också mot vårt jordbruk och därmed vår egen matproduktion. Vi kräver att regeringen lägger fram förslag om minskad utspädning av dieseln. Ett vidsträckt och glesbefolkat land, vilket faktiskt är, kan inte och ska inte ha världens dyraste diesel. Vi kristdemokrater har föreslagit en minskning av reduktionsplikten så att dieselpriset sjunker med vid tankstället. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna I detta anförande instämde (SD). 52 (C) replik: Jag vill tacka för möjligheten att ha den här debatten . Det är oerhört angeläget. Min fråga till företrädare är om ni kan beskriva mer i detalj hur ni har kommit fram till att reduktionen till 14 procents nivå motsvarar i skattesänkning. Enligt de källor jag har lyssnat till handlar det om någonstans runt 8–per procentenhet. Det vore intressant att få se i praktiken vad den sänkning som föreslår skulle ge i kronor. Hur kommer ni fram till den exakta nivån, i skattesänkning, kopplat till den föreslagna nivå på reduktionen som ni framhärdar med? 53 (KD) replik: Tack för dina frågor, ! Det är uträknat av ekonomerna och utifrån det som man kan följa. Vi vet alltså att den här sänkningen i kronor kommer att stämma. Faktum är att vår reduktionsplikt är 30,5. Regeringen och vill . Vi vet alltså att priset bara kommer att öka. Vid pump är det . Det är anmärkningsvärt att inte vill vara med på att sänka drivmedelspriset på det sätt som vi önskar. Sänkningen med skulle göra skillnad för människor där både ledamoten och jag bor, på landsbygden, och faktiskt sänka deras kostnader vid pumpen. 54 (C) replik: I utskottsinitiativet som har lagt fram föreslår man en tillbakagång till en nivå på . Då är det intressant att få veta vad mellanskillnaden på dryga motsvarar per procentenhet, eftersom ni kommer fram till en sänkning på av dieselpriset. Jag vill ändå att ledamoten ska redovisa i detalj hur den framräkningen går till, utifrån att det är ett skarpt förslag som driver. Världsmarknadspriset har gått upp med sedan kriget bröt ut i . Det är oerhört tufft för den gröna näringen. Jag håller med om det. Men är vi i ett läge där vi behöver öka den inhemska produktionen av förnybara bränslen. Med förslag om att skattebefria den förnybara inblandningen blir det en successiv priseffekt som gynnar även landsbygden. Jag frågar än en gång: Hur har räknat för att komma fram till de ? 55 (KD) replik: Tack än en gång för dina jättebra frågor, ! Jag ska ge ledamoten allt det . Jag har inte med mig en exakt uppställning över hur det är uträknat, men det ska vi gärna ge ledamoten. Då kanske hänger med. Det är nämligen precis det vi önskar, att tar ansvar och går med på detta. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Att vi gör mer biodrivmedel är jätteviktigt. Men faktum är att vi köper in av det. Och var köper vi det från? Jo, vi köper det utifrån, från och . Är det särskilt fantastiskt? Är vi duktiga och fantastiska i , och kan vi säga att vi är bäst i världen när vi köper från länder som vi kanske inte borde köpa från? Mer inhemsk produktion är jättebra. Men ett pris som är lägre vid pump tycker vi är jättepositivt. Det borde också vara med på. 56 (L): Jag vet inte när landsbygdsministern senast besökte en lantbrukare, men jag gjorde det månad. Jag besökte en familj på . De låg sömnlösa över elräkningen. De undrade om det var värt att kämpa vidare, att föra det vidare för barnens skull. De kände inte att de hann med familjen. Och på grund av elräkningen hade de inte råd att anställa någon. De funderade nu på att lägga ned och i stället syssla med att roa Stockholmsturisterna på ön. Jag ställde tidigare en fråga om elskatten till statsrådet. Det är svårt att greppa att man inte uttrycker en större vilja att sänka elskatten. Det skulle skapa ett mer långsiktigt och mer gynnsamt klimat för våra gröna näringar. För växthusodlarna och för lantbrukarna är el och bränsle två stora delar. Tänk om regeringen hade kämpat i alla fall lite för att behålla några reaktorer. De hade suttit väldigt fint just , i tider av kris. Den som inte har sänkt temperaturen och som har låtit bli att vara sparsam ska nu få en rejäl slant i plånboken, och den kommer lagom till valet. Ja, det finns en krismiljard. Men det var före kriget. De pengarna räcker dessutom knappt till att täcka bränslekostnaderna. Det behöver allra mest är en ny regering. Det är dags för dessa sju magra år att följas av minst sju feta år med en ny, liberal regering. 57 (MP): Stöd till lantbruket är nödvändigt, men kommer aldrig att förespråka utformningar som bidrar till att låsa fast lantbruket i ett fossilberoende. Stödet får inte heller bidra till ökad strukturrationalisering med utslagning av små och medelstora lantbruk. Vi tycker att det är fel att regeringen i det här läget prioriterar stödet till industriella fjäderfäproducenter i stället för till mjölkgårdarna. Vi måste öka självförsörjningen i och i EU. Förutom krisstödet här och måste vi agera resolut och snabbt och förstärka satsningarna på energiomställningen i lantbruket, för att minska sårbarheten och klara klimatomställningen. Vi vill ge klimatklivsstöd till ökad energieffektivisering, öka investeringsstödet så att alla lantbrukare kan producera sina egna rena och förnybara energilösningar och satsa på biogas, solvärme och solceller på alla lantbruk i hela . Industriklivet kan bidra till att både och EU satsar på mer fossilfri handelsgödsel. när vi måste minska beroendet av handelsgödsel är omställning till ekologiskt jordbruk en strategisk möjlighet. Vi vill värna ett livskraftigt svenskt lantbruk i hela landet. Även småbrukare och lantbrukare med får och mjölkkor, som får beta och hålla landskapet öppet, måste prioriteras. Det handlar inte bara om primärproduktionen, utan också svensk livsmedelsindustri, restaurangnäring, handel och svenska konsumenter behöver stärka det svenska lantbruket. 58 (M) replik: Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Tack, , för inspel i debatten! Det är svårt att förstå resonemang. Man talar om hur man vill göra och datten men har egentligen inte några konkreta verktyg. talar ofta om att vi behöver ställa om till ett mer hållbart jordbruk. Är det svenska jordbruket inte ganska hållbart i jämförelse med övriga världen? Det är min första fråga. Man talar ofta om att vi behöver odla mer ekologiskt. Hur kommer det att leda till ökad produktion i ? Hur kommer det att leva upp till livsmedelsstrategins mål om en ökad produktion? Vilka verktyg har för att öka produktionen i ? 59 (MP) replik: har en lång rad verktyg för att stärka det svenska lantbruket, inte minst inom klimatområdet. Satsningarna på Klimatklivet och Industriklivet kommer att kunna hjälpa till för att göra svenskt lantbruk oberoende av fossil energi och klara klimatutmaningen. De satsningar som vi föreslår och som vi har lagt fram i finansutskottet handlar om att stärka investeringsmöjligheten för det svenska lantbruket att själv producera ren energi. Det ekologiska lantbruket är starkt i och har varit det . Vi har många goda lantbrukare som producerar mycket ekologiska livsmedel. 60 (M) replik: Jag fick egentligen inte svar på hur vi ska öka produktionen av livsmedel i . talar i stället om att stärka jordbruket. Men jag vill veta hur man vill öka produktionen av livsmedel. talar väldigt ofta om diverse subventioner hit och dit och för det ena och det andra, men vi måste stärka jordbruket i grunden utan subventioner och krispaket. Det är dit vi måste komma. Inom jordbruket säger folk själva att de vill ställa om. De vill absolut minska sitt fossilberoende. Men vi kan inte gå fram mot framtiden med noll i lönsamhet för då kommer inga jordbrukare att klara omställningen. Vi måste stärka lönsamheten nu så att vi kan komma vidare i resan framåt för att minska fossilberoendet. kan man minska fossilberoendet väldigt mycket i tillverkningen av exempelvis mineralgödsel. Det är bra för mineralgödsel ökar ju skördarna. 61 (MP) replik: är ett av de partier i riksdag som driver på för att vi ska få ökad självförsörjningsgrad av livsmedel i . Om vi går från till kommer produktionen självklart att öka. Det är också självklart att de lantbrukare i som satsar på ekologisk produktion är duktiga. De har en hög produktion och siktar in sina produkter att nå en marknad. Vi i har drivit på för att ska få en ursprungsmärkning på kött och fisk i svenska restauranger. Detta kommer att leda till att produktion och konsumtion av svensk mat i också stärks. 62 (KD) replik: Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Tack, ledamoten, för ditt anförande! Ledamoten och miljöpartister runt om i landet talar mycket om att ge stöd. Det är stöd hit och stöd dit. Det tog även ledamoten upp. När jag är ute och talar med jordbrukare säger många: Men fattar ni inte? Ge oss inte stöd! Ge oss i stället några rejäla åtgärder som gör skillnad för oss på gårdsnivå! Vi vill samla i ladorna för vi vet att det kommer kriser nu och då, men ni ger oss lite stöd här och lite stöd där. Ge oss i stället något rejält som kan bli något! Jag vill därför fråga ledamoten om det är så de tänker, det vill säga att man bara kan slänga iväg lite stöd hit och dit. Ge dem rejäla åtgärder! Det har vi. Jag önskar att även förstod det här. 63 (MP) replik: är det enda parti i riksdag som vill avveckla stöden till jordbruket och ersätta dem med ersättningar, såsom miljöersättningar och ersättningar för ett aktivt klimatarbete. Ändå står här och anklagar för att vilja pytsa ut stöd. Vi vill göra investeringar i svenskt jordbruk så att det blir fossiloberoende. Men vill avsluta och hämma utvecklingen av biobränslen i . Han vill öka klimatutsläppen med genom förslaget som innebär att man sumpar chanserna för ett bränslebyte. Det är inte klimatpolitik. Det är att spela i händerna. 64 (KD) replik: Tack, , för ditt svar! Så här är det: köper vi in från länder som och . Där fungerar det väl inte speciellt bra för miljön. Vi tycker inte att det här är särskilt positivt. Vi vill absolut ha mer inhemsk produktion. Det är vi helt hundra på. Men köps det in väldigt mycket. Jag vill passa på att tacka alla för dagens debatt. Det har varit jätteintressant att få diskutera med regeringen och andra partier om vad vi tycker ska förändras i svensk jordbrukspolitik. Vi ser ju att något behövs som gör skillnad i det läge som råder. Stort tack till alla som var med! 65 (MP) replik: Miljö- och jordbruksutskottet besökte och , ett företag som producerar biodrivmedel. har kanske glömt bort det. Vi har många stora industrier i som har fått ett uppdrag att ta fram mer fossilfria drivmedel. De håller just nu på att komma igång med sin produktion. Men denna produktion vill stoppa. Vad gäller lantbruket är också jag glad över att vi har haft den här debatten. Jag tror att lantbruksfrågorna kommer att vara viktiga inför valet. Jag vill gärna se att vi satsar på de små och medelstora gårdarna i hela , för alla lantbrukare är viktiga. 66 Statsrådet (S): Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Tack, , för inbjudan till en viktig debatt, och tack också till ledamöterna för en bra debatt! Det är en oroande utveckling i vårt närområde. Vi ska ha sanktioner mot , stötta och säkra . Det är regeringens prioriteringar. Svenskt jordbruk är viktigt. Vi vill se mer god svensk mat på tallriken. Vi vill se ökad livsmedelsproduktion. Vi vill se en stärkt livsmedelsförädling och livsmedelskedja. Vi behöver bryta beroendet av dyra insatsvaror och ställa om. Det tror jag att många i den här kammaren är eniga om. Vi behöver berätta hur stolta vi är över vårt svenska jordbruk så att fler väljer och tror på jordbruket. För sedan besökte jag Forsa Fjälljordbruk. Det fick sin första tjurkalv och döpte den till Zelenskyj. Med det vill jag tacka för den här debatten. Den särskilda debatten var härmed avslutad. § 2 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2021/22:388 Interpellation 2021/22:388 Läget för bränsleberoende företag av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det saknas tid i kammaren. Khashayar Farmanbar (S) § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:137 till socialutskottet 2021/22:143 till trafikutskottet 2021/22:4414, 4419 och 4423 till justitieutskottet 2021/22:4413, 4418 och 4424 till justitieutskottet § 4 Svar på interpellationerna 2021/22:343 och 344 om assistansersättningen 67 Socialminister (S): har ställt frågor till mig i två interpellationer om återkrav inom assistansersättningen och omprövning av rätten till assistansersättning. Jag besvarar dem i ett sammanhang. LSS och assistansersättning är viktiga insatser för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå möjlighet till jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhället. Den personliga assistansen och assistansersättningen ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. Alla som har rätt till stöd ska få det. Personer som har beviljats assistans ska inte behöva leva i ständig oro om att få den omprövad bara för att rättspraxis har ändrats. Genom propositionen som regeringen lämnade till 2018 och som rörde personlig assistans togs kravet på omprövning av assistansersättning med mellanrum bort. Därigenom omprövar inte längre rätten till assistans, i förhållande till exempelvis ändrad rättspraxis. Regeringen har just nu inga planer på att återinföra tvåårsomprövningen. Det innebär dock inte att rätten till assistans aldrig kan omprövas. Om det sker stora förändringar i den assistansberättigades behov är det rimligt att gör en omprövning av rätten till personlig assistans. Det ska i så fall handla om väsentligt ändrade förhållanden som är hänförliga till den försäkrade. Ny lagstiftning eller rättspraxis aktualiserar således inte en omprövning, och omprövningen begränsas till de ändrade förhållanden som innebär att rätten till assistansersättning har minskat i omfattning. En sådan omprövning ska självklart präglas av förutsägbarhet och rättssäkerhet. Regeringen har mottagit hemställan om att ge , och den bereds för tillfället i . Regeringen har sedan den tillträdde genomfört ett stort antal förstärkningar av den personliga assistansen. Andning har införts som ett grundläggande behov, och samtliga hjälpmoment som avser andning och måltider i form av sondmatning ger numera rätt till personlig assistans. går regeringen fram med förslag utifrån utredningen rätt till personlig assistans. Förslagen beräknas leda till 1 800 nya mottagare av assistansersättning och är den största reformen inom personlig assistans sedan LSS infördes. Regeringen avser att återkomma till med ytterligare förändringar av rätten till personlig assistans utifrån utredningens förslag. Regeringens reformarbete bidrar på ett betydande sätt till att den personliga assistansen uppfyller det som var avsikten med assistansen när den infördes. När det gäller möjlighet att återkräva assistansersättning är det självklart så att detta ska hanteras på ett rättssäkert sätt. I de fall en assistansmottagare eller anordnare lämnat oriktiga uppgifter eller underlåtit att fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet ska enligt socialförsäkringsbalken besluta om återbetalning av assistansersättning. Detsamma gäller om en assistansmottagare eller anordnare tagit emot assistansersättning som de skäligen borde ha insett var för hög. Jag anser att denna ordning är rimlig, men avser att följa frågan utifrån de frågeställningar interpellanten lyfter. Assistansersättningen ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet, och de medel som är avsatta för personlig assistans ska gå till det och inte till något annat. 68 (KD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag hade i mina två interpellationer som vi debatterar här lyft fram två frågor som visserligen båda berör assistansen men utifrån två helt olika aspekter. Den ena frågan handlar om omprövningar och hur det drabbar den enskilda assistanstagaren. Den andra handlar om återkrav och hur dagens ordning riskerar att driva seriösa assistansanordnare till konkurs. Dessa två frågor förtjänar djupgående debatt var för sig. Jag hade därför önskat att statsrådet hade besvarat mina två interpellationer i två olika svar. Men jag tänker att vi här gör det bästa av situationen. Jag hade också önskat lite mer konkreta svar utifrån de konkreta frågorna som jag ställt. var det ett generaliserande svar som jag ändå känner ett visst hopp inför när det gäller vissa formuleringar. Jag tänker ägna åt delen om omprövningarna. Jag instämmer till fullo med statsrådet när hon säger att det är rimligt att man gör omprövningar när det har skett stora förändringar i behovet. kan göra omprövningar när det sker förändringar i livet. Det kan till exempel vara att man flyttar till en annan lägenhet, att man börjar studera eller något sådant. Det gör att människor med funktionsnedsättning kan känna sig tvingade att avstå från att flytta hemifrån, studera, gifta sig, bli sambo eller skaffa barn just för att de är rädda för att det kommer att ske en omprövning trots att det enskilda behovet inte är förändrat. Det är hela den delen som gör att jag lyfter frågan. Vi har tidigare lyft fram frågan att man bör ändra terminologin till att man ser till att det är väsentligt förändrade behov och inte till förhållanden i sig som styr en omprövning. Det är utifrån den aspekten som jag undrar om statsrådet är villig att se över den situation som är. En av mina huvudfrågor i min interpellation var om statsrådet delar hållning om att samtliga grundläggande behov ska vara assistansgrundande i sin helhet, det vill säga hela toalettbesöket och alla kläder och inte bara de som är närmast kroppen. Det handlar om att en sådan lagändring ska vara på plats innan omprövningsstoppet hävs. Jag har full respekt för om statsrådet inte har fångat upp det ännu, men i går fattades ett beslut i socialutskottet där en majoritet nu står bakom att ett tilläggsdirektiv bör ges till just om dessa delar. Beslutet kommer att fattas i kammaren senare, . Jag vill ändå ha statsrådets reflektion om det. Det är en sådan bärande del när vi tittar på omprövningar att man ser till helheten. Människor med funktionsnedsättning har särskilda behov som måste fyllas. Deras behov försvinner inte för att assistansen dras in. Vi måste hitta ett sätt där vi tillgodoser behoven så att människor med funktionsnedsättning kan leva med full delaktighet i samhället och ha samma ambitioner och livsmål som statsrådet och jag har. Men de behöver stöd och hjälp med de insatserna, och där är vi inte . 69 Socialminister (S): Det är riktigt att det finns några olika perspektiv, som tar upp i interpellationen. Jag tror dock att debatten här delvis ger svar på dem. Man kommer kanske inte riktigt hela vägen fram när det handlar om myndighetens handläggning utifrån det faktum att det är svårt att gå in i enskilda ärenden. Det är ofta dem vi har i bakhuvudet, men är förstås väl införstådd med att jag inte kan kommentera enskilda fall och situationer. Det är inte heller det som har föranlett den här diskussionen. Jag vill först säga att regeringen inte har några planer på att återinföra omprövningar. Oavsett den fråga som ställer när det handlar om grundläggande behov finns det inga planer på att återinföra omprövningar. tycker jag att det är väldigt relevanta frågor som interpellanten tar upp. De belyser ju problemet med att vi inte har några omprövningar – eller att vi kanske inte hittat riktigt rätt sätt att förhålla oss till omprövningar, kanske jag ska säga. Det faktum att man inte gör regelbundna omprövningar riskerar naturligtvis också att leda till att om det finns felaktigheter kan de pågå . Å andra sidan har jag inte för avsikt att återinföra omprövningar eftersom det också skapar oro. Men den balansen tycker jag att interpellanten är inne på i sina frågeställningar. Det är en svår fråga. Jag vill också komma in på den utifrån frågan om det inte är behoven som styr snarare än förändrade förhållanden. Jag vill säga att det i första hand är behoven som styr rätten till assistans.