prot · H90957 · 2022-01-21 00:00:00 — Det handlar om att rektorer ska ha större möjlighet att stänga av elever, om att det ska vara mobilförbud i skolan, vilket i och för sig är ganska passé eftersom av skolorna hade mobilförbud, och om att ändra läroplanen så att den blir lite tydligare. Men, fru talman, det är inte svaret när det gäller att skapa ordning och reda i skolan. Man behöver ändra skollagen. Man behöver se till att barn med olika diagnoser får specialisthjälp. Vi behöver säkra resursskolor, som jag och statsrådet diskuterade . Där har det fortfarande, , inte hänt något. har ett antal konkreta förslag som de gång på gång lägger fram. Rektorer ska ha mer utbildning i att leda arbetet mot hot och våld. Skollagens kap. 5, Trygghet och studiero, behöver omarbetas. Lärares tillsynsplikt behöver definieras i lag. Det handlar om åtgärder mot kränkande behandling. De har alltså konkreta förslag som de gång på gång lägger fram om förändringar i skollag och förordning, om mer utbildning och om att man ska säkra att barn med neuropsykiatriska diagnoser inte är i samma klassrum utan hjälp. När, fru talman, ska statsrådet ta ansvar för hur det ser ut i svensk skola efter att regeringen har styrt ? 21 Statsrådet (S): lyssnar inte när jag förklarar alla de genomgripande reformer som vi har genomfört och som vi kommer att genomföra. vet att vi lägger fram ett förslag om resursskolor och att vi gör unika satsningar . Jag vill också påminna om att till skolorna ute i landet har bidragit till att det finns fler kollegor till lärare som är ensamma och utsatta. Till skillnad från tycker jag att vi har duktiga lärare i . Jag tycker även att vi har duktiga rektorer. Jag delar inte bilden av att det är kaos i svensk skola. Däremot vill jag säga att vi måste jobba med denna fråga på ett tydligt och systematiskt sätt. Och det måste finnas en linje när det gäller den upplevelse som finns i klassrummet, samarbetet med de fackliga organisationerna och uppföljningen på varje skola och för varje skolhuvudman som handlar om hur det går och att man åtgärdar. Där kan vi som lagstiftare och jag som skolminister lyssna in vilka verktyg man behöver där ute. Det är precis det vi gör när vi säger: De skolor som behöver mest resurser ska ha de resurserna. De skolor som har de största utmaningarna ska ha de bästa lärarna. Vi ska ha en läroplan som elever och lärare förstår. Det ska vara tydligt vilka befogenheter lärare och rektorer har när det gäller att hantera problem. Detta genomför vi . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:206 om arbetet med de internationella kunskapsmätningarna 22 Statsrådet (S): har ställt ett antal frågor till mig om de internationella kunskapsmätningarna. Jag kommer att besvara dem i turordning. har frågat mig om jag anser att det är viktigt att deltar i internationella kunskapsmätningar och om jag avser att vidta några åtgärder utifrån min ståndpunkt. har de svenska kunskapsresultaten vänt uppåt. Det ser vi tydligt i såväl vår nationella statistik som de internationella kunskapsmätningar där deltar. Internationella kunskapsmätningar är ett relevant och viktigt instrument för att mäta elevers kunskaper . Vi behöver ha bra underlag om elevers kunskaper för att kunna fatta rätt beslut. Det är därför viktigt att de kunskaper som vi får fram från de internationella kunskapsmätningarna är korrekta. deltagande i de internationella kunskapsmätningarna regleras i Statens skolverks instruktion. Av instruktionen för myndigheten framgår att får företräda staten och att myndigheten ansvarar för deltagande i de internationella kunskapsmätningarna. Jag kommer att ha en dialog med myndigheten och noga följa utvecklingen i arbetet med kunskapsmätningarna. har också frågat mig om jag anser att har hanterat de internationella kunskapsmätningarna, , Timss och Pirls, enligt regelverket. I är det, som nämnts tidigare, som ansvarar för genomförandet av de internationella kunskapsmätningarna. Det är därför också den myndigheten som har kunskap och resurser att kontrollera hur studierna genomförs på de deltagande skolorna. har varit tydliga med att de har följt gällande riktlinjer för genomförandet av de internationella kunskapsmätningarna, och jag har förtroende för myndigheten. Det ska dock inte finnas några som helst tveksamheter på skolorna kring vilka elever som ska få möjlighet att genomföra kunskapsmätningarna eller inte. Regeringen gav därför i uppdrag att förstärka myndighetens insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i . har också frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att de internationella kunskapsmätningar som deltar i ska genomföras korrekt. uppdrag om deltagande i som jag nämnde redovisades till . Av redovisningen framgår att kommer att vidta en rad olika åtgärder för att öka deltagandet i enlighet med riktlinjer i . Jag kommer fortsatt att följa utvecklingen noga så att vi kan lita på resultaten av de internationella kunskapsmätningarna. I sammanhanget är det viktigt att poängtera att de internationella kunskapsmätningarna inte säger allt om kunskapsutvecklingen i den svenska skolan. Vi behöver lägga dessa mätningar och nationell statistik bredvid varandra och följa utvecklingen för att kunna se trender i våra elevers kunskapsutveckling. 23 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Det är ett bekymmer att vi inte har egna kunskapsmätningar i . Vi moderater har upprepade gånger föreslagit att vi ska ha egna kunskapsmätningar för att kunna se hur kunskapsutvecklingen går i , men detta har Socialdemokraterna sagt nej till. Socialdemokraterna har också valt att utforma de nationella proven att inte vara kunskapsmätande. En av de första frågorna som statsråden får efter valet är nämligen: Ska våra nationella prov vara kunskapsmätande eller betygsgrundande? Skolminister valde att utforma de nationella proven till att vara just betygsgrundande. Detta är olyckligt, fru talman, för det innebär att inte har någon egen mätning av hur kunskaperna ser ut i svensk skola. Därför blir vi väldigt beroende av de internationella mätningarna. Det finns flera stycken, och den vi brukar tala mest om är , som är den där ett stort antal elever är med. Sedan finns det två mindre, Timss och Pirls, som vi inte pratar så mycket om och som har ett ganska litet underlag. Det är alltså egentligen som i ett bredare perspektiv mäter hur det ser ut i svensk skola när det gäller kunskapsnivån. Som statsrådet säkert noterade har vi haft stora problem med deltagande i , eftersom vi exkluderade alldeles för många elever. har förvisso hävdat att de har gjort rätt, men de har ju blivit överbevisade både av olika forskare som har gått igenom deltagande och av , som har kommit med ganska grava anmärkningar gällande deltagande. skrev inte – de exkluderades för att de inte ansågs ha gått i svensk skola eller behärskade språket. Utöver det var det som inte dök upp . Totalt sett var det alltså en fjärdedel av våra nior som aldrig deltog i , och det kanske inte direkt var den fjärdedel som skulle ha dragit upp resultatet jättemycket. Det gäller att dra lärdom av de fel som har begåtts och se till att den enda större kunskapsmätning som vi ändå har i svensk skola genomförs korrekt, därav min interpellation till statsrådet för att fråga om vi möjligen skulle kunna tänka oss att införa egna svenska kunskapsmätningar och hur vi säkerställer att de internationella efterlevs på allra bästa sätt. Statsrådet hänvisar till att anser att det har gjorts korrekt, vilket naturligtvis inte är en särskilt lugnande kommentar från statsrådet eftersom har blivit överbevisade angående deltagande och att det inte utfördes på bästa sätt. Jag hoppas därför att statsrådet kan redogöra för hur man ska garantera att deltagande blir riktigt i fortsättningen. 24 Statsrådet (S): Jag delar noggrannhet i frågan gällande att rätt ska vara rätt. Öppenhet och transparens är väldigt viktigt. Den viljan delar vi. Däremot delar jag inte syn att vi inte mäter tillräckligt i svensk skola. Alla huvudmän har i uppdrag att följa upp kunskaperna i alla årskurser i alla ämnen. Vi har nationella prov i årskurs 3, 6 och 9 som tydligt speglar de kunskaper som eleverna ska ha utifrån gällande styrdokument. Det finns väldigt mycket statistik inom . Vidare har Skolinspektionen tydliga instruktioner för hur man följer upp betygsättning och så vidare. Interpellationen handlar inte riktigt om detta utan om de internationella kunskapsmätningarna, och därför känner jag mig väldigt trygg med det svar vi får av . De har ju fått i uppdrag att stärka insatser på för att just säkerställa deltagandet. ställer ett krav på 77 procents deltagande; krav och ambition är som de vill leverera till oss. är den expertmyndighet som både har resurserna, kompetensen och erfarenheter av att samarbeta med . Jag känner mig därför väldigt lugn med att det här kommer att bli siffror som vi kan lita på. Som sagt: Den här mätningen tillsammans med andra internationella mätningar är indikationer, och tillsammans med de mätningar och den statistik vi har internt ska vi analysera, ta det vidare och se vilka insatser som kan stödja oss där. Det som är viktigt är att vi mäter och kontrollerar för att kunna bli bättre. Därför är det viktigt att de mätningar vi gör i största möjliga mån ska anpassas till styrdokumenten så att det som eleverna undervisas i också är det vi mäter. Vi ska mäta särskilt utsatta grupper – nyanlända elever och så vidare. Det finns även andra grupper i samhället vars måluppfyllelse behöver bli ännu bättre, och därför är mätningar och de kunskapsinhämtningar vi gör väldigt viktiga. Jag tvekar inte heller, om det skulle behövas när vi nu genomför reformer för att tydliggöra läroplanen, kring att vi också utformar andra sätt. Vi genomför också digitalisering av nationella prov som komplement till de internationella mätningarna. Det jag tycker är viktigt att säga är att trenden är bruten på alla de internationella mätningar då vi hade våra bottenår, fru talman. Därför delar jag bekymmer om man inte kan lita på de siffrorna, men jag känner mig trygg inför 2022. 25 (M): Att följa kunskapsutvecklingen i är viktigt för oss alla. Det handlar om tillväxt, men det handlar naturligtvis också om individerna och deras framtid. För inte så länge sedan diskuterade jag och statsrådet brottsutvecklingen i . Efter att statistiken kom drog jag då paralleller om att det som tyvärr förenar de kriminella under är att inte har godkända betyg från . Det bästa förebyggande vi kan göra är förmodligen att se till att alla elever klarar svensk skola. Därför är det viktigt att mäta kunskapsutvecklingen i år så att man ser vad som fungerar och inte fungerar. Tyvärr, fru talman, gör vi inte det i . Statsrådet hänvisar till de nationella proven, men Socialdemokraterna har valt att inte göra dem kunskapsmätande. Det valet fick Socialdemokraterna: de nationella proven genomföras för att vara kunskapsmätande eller betygsgrundande? valde att de skulle vara betygsgrundande. ska vi inte fastna i de nationella proven, men det är en skandal att /16 beslutade att de skulle digitaliseras och rättas centralt. Om de hade rättats externt och centralt hade de nämligen kunnat vara intressanta för att just se kunskapsutvecklingen, för då hade vi fått en likvärdig bedömning och hade kunnat se hur utvecklingen är i svensk skola. Men eftersom regeringen inte har verkställt beslut, trots att det har upprepats i princip , går det inte att använda de nationella proven. För del deltog inte vart fjärde barn i den senaste Pisamätningen. Ändå var sämst i hela världen när det gällde skillnaden mellan inhemskt födda elever och utlandsfödda elever. Så har gigantiska problem, och därför är det än viktigare att göra årliga mätningar av de svenska resultaten och om utvecklingen går åt rätt håll eller inte. Jag delar inte statsrådets uppfattning om att trenden är bruten och att utvecklingen går åt rätt håll. En fjärdedel av eleverna skrev inte . Det var också en större exkludering än vad regelverket i Timss medger. Ändå säger statsrådet och Socialdemokraterna att utvecklingen i svensk skola går åt rätt håll. Det är intressant att vart fjärde barn i årskurs 6 är icke godkänd i något eller några ämnen. Den siffran stämmer med den fjärdedel som inte deltog i Pisamätningen. När var fjärde elev inte deltog i , när egna mätningar inte görs, när var fjärde elev i årskurs 6 har streck i något eller några ämnen, hur kan man då säga att utvecklingen går åt rätt håll och att trenden är bruten? Det är för mig en gåta. Men det kanske man kan säga när man har innehaft regeringsmakten och inte vill ta ansvar för de problem som finns i svensk skola. 26 Statsrådet (S): far fram med mycket statistik. Det är statistik som jag själv inte känner igen. Jag vet att statsrådet har svarat på flera av frågorna och tydliggjort vad statistiken för årskurs 6 visar, och så vidare. Jag vill påpeka en sak, nämligen att för elever som har gått i svensk grundskola finns ingen skillnad om de är födda i eller i ett annat land. Det säger all statistik. Däremot påverkar fattigdom eller låg utbildningsbakgrund hemifrån. Svensk skola är stark på många områden. Bilden av att det går nedåt delar jag inte alls. Med de reformer som sker inom läroplanen kommer vi att se en ökad tydlighet för lärare och elever i vad man ska kunna. Reformerna i fråga om bättre skolval, minskad segregation, tydlighet i läroplan och så vidare är viktiga för att bryta trenden angående segregation, utanförskap och utslagning. Jag vill åter påminna om att det var som införde läroplanen , som är hårt kritiserad för att vara flummig och svår att förstå. Vidare är det svårt att använda betygen. som det blev svårt att förstå vad man ska kunna höjdes ribban för att få en yrkesutbildning. Det har varit fatalt för utveckling och för utslagningen. Vi måste betygsätta, och vi måste mäta för att kunna bli bättre. Därför är det viktigt att får ett tydligt uppdrag att genomföra Pisamätningarna. De åtgärder som pekade på ska följas upp. Vidare ska det vara en hög svarsfrekvens. Jag vill också påpeka att den svenska befolkningen förändras . Därför ska vi vara noggranna när vi kastar fram statistik som svartmålar svensk skola, där mycket faktiskt går framåt. Nyanlända elevers genomsnittliga ålder när de har kommit till har gått från till . Det minskar chanserna att nå betyg i alla ämnen i årskurs 9 och därmed gymnasiebehörigheten. Därför är det viktigt att satsa på de elever som behöver pengarna mest, och därför kan vi inte heller använda statistik på ett slarvigt sätt för att smutskasta dem som jobbar i den svenska skolan. 27 (M): Vem som ska utföra Pisamätningar i fortsättningen ska vi besluta , och jag är inte så säker på att det blir som ska genomföra i fortsättningen. Men vi får väl se vad beslut blir. Det som är sorgligt är att ett statsråd här talar om att utvecklingen i går åt rätt håll och att resultaten håller om man räknar bort de utlandsfödda eleverna. Så kan man ju inte göra. Det stämmer att det finns många med utländsk härkomst i . är det ungefär en fjärdedel av eleverna i som har utländsk härkomst. Det som har hänt i svensk skola, ett problem som vi verkligen borde diskutera, är att mer än var tionde elev i årskurs 9 inte har gått alla år i svensk skola. Det är ett stort bekymmer att de eleverna inte klarar skolan, och de utgör en för stor andel av dem som inte klarar skolan och får behörighet till gymnasiet. Den frågan borde vi verkligen diskutera. Hur ska vi göra i för att barn med utländsk härkomst ska klara svensk skola? Hur ska vi bli bättre på att se till att de som även har gått de inledande åren i ett annat land ska klara skolan? Där sticker ut i resultaten. Bland annat framgår i Pisamätningarna att är det land i hela världen där det råder störst skillnad mellan inhemskt födda barn och utlandsfödda barn. Den frågan skulle jag gärna diskutera dygnet runt med statsrådet om vi kunde komma fram till en bra lösning. Det intressanta är att statsrådet indirekt säger att de barnen inte finns och hänvisar till de andra barnen. I räknas alla barn. Därför ska alla barn som finns i klassrummen såklart delta i kunskapsmätningarna. 28 Statsrådet (S): hör saker som jag inte har sagt. Vi tittar på alla elever som en självklarhet, och vi ska mäta för att vi ska bli bättre. Den här interpellationen handlade om arbetet med de internationella kunskapsmätningarna. Jag märker att vi går från ämne till ämne med statistik från det ena och det andra som jag inte känner igen. Det är en sorts spridning och förvirring. Den här interpellationen handlar vidare om vad vi har gjort för att säkerställa att internationella kunskapsmätningar fungerar väl. är den expertmyndighet, som jag har sagt, som har kompetensen, erfarenheten och resurserna att utföra de internationella kunskapsmätningarna. kritik har man tagit till sig, och har högre ambitioner än de krav som ställer på deltagande länder, nämligen en svarsfrekvens på . Det är vad interpellationen handlade om. Jag är villig att ta upp diskussionen om lösningarna. Jag kommer att lägga fram många förslag till . De gäller en reviderad läroplan, att utöka tryggheten på skolorna, ett ökat fokus på att alla elever ska förstå vad de ska kunna och så vidare. Det är grunden för svensk skolutveckling. Vi ska ta tillbaka den skola vi hade som alliansregeringen förstörde och gjorde till en marknadsskola. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:215 om åtgärder för att motverka betygsinflation 29 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ytterligare stärka de nationella provens normgivande funktion vid betygsättning, vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka Skolinspektionens tillsyn över och kvalitetsgranskning av bedömning och betygsättning samt om jag överväger att införa någon form av sanktioner gentemot skolor och huvudmän som systematiskt brister i bedömning och betygsättning. Jag vill börja med att konstatera att vi har haft problem med olikvärdig betygsättning. Det är oacceptabelt om betygen inte sätts rättvist, inte minst från individens perspektiv eftersom betyg har en avgörande betydelse för tillträde till utbildning och kan påverka möjligheten att få anställning. Likvärdigheten måste stärkas och betygsinflation motverkas. Betyg som sätts ska på ett rättvisande sätt spegla elevens kunskaper, inte vilken skola eleven går på. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder på området, och mer är på gång. När det gäller de nationella provens normgivande funktion har i enlighet med regeringens förslag beslutat att resultatet på de nationella proven särskilt ska beaktas vid betygsättningen. Givet provens betygsstödjande syfte är det av stor vikt att också proven bedöms likvärdigt. Regeringen har genom uppdrag till initierat ett stort arbete med digitalisering av de nationella proven. Här ingår flera viktiga åtgärder för att stärka likvärdigheten. ska sträva efter att en så stor andel som möjligt av proven ska automaträttas för att öka objektiviteten i bedömningen, vilket också frigör tid för lärare. Elevlösningar som inte kan rättas automatiskt bör bedömas externt, det vill säga av någon annan än den undervisande läraren. fick också i uppdrag att förbereda för central rättning av de nationella proven, det vill säga att proven ska bedömas av legitimerade och behöriga lärare på uppdrag av en statlig myndighet. Men det finns också ett lokalt ansvar att motverka glädjebetyg och stärka likvärdigheten. Av allmänna råd om betyg och betygsättning framgår att rektorn bör skapa förutsättningar för att främja lärares arbete med betygsättning och tillsammans med lärare följa upp de betyg som sätts. Huvudmannen bör följa upp betyg och nationella provbetyg inom den egna organisationen och vid behov sätta in insatser som skapar förutsättningar för mer rättvisande och likvärdiga betyg. tillhandahåller stöd och underlag i form av nationell statistik för att underlätta analysen. När det gäller frågan om Skolinspektionen och sanktioner beslutade regeringen så sent som om ett uppdrag till myndigheten. Myndigheten ska granska hur huvudmän och skolor arbetar för att betygen ska sättas i enlighet med gällande bestämmelser och hur de arbetar med området likvärdig bedömning och betygsättning. Regeringen har också tillfört permanenta medel för att Skolinspektionen bland annat ska kunna genomföra fler inspektioner i skolor med stor avvikelse mellan betyg och resultat på nationella prov. under covid-19-pandemin har det inte getts nationella prov, vilket har försvårat arbetet. Vi inväntar dock Skolinspektionens besked om vad de uppmärksammar, vilka åtgärder som vidtas och om det visar sig att det saknas någon form av sanktion bland de verktyg myndigheten redan har. Dessa insatser, liksom den översyn av kurs- och ämnesplaner med tillhörande kunskapskrav och förändringar i betygssystemet som föreslås i propositionen Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper (2021/22:36), är alla viktiga komponenter i arbetet för att uppnå en mer rättvis och likvärdig betygsättning. Jag kan konstatera att arbetet med att förbättra betygssystemet ur likvärdighetsaspekt pågår aktivt. Detta arbete behöver dock följas noga, och jag utesluter inte att det kommer att krävas ytterligare insatser. 30 (M): Tack för svaret, statsrådet! Återkommande får vi rapporter om stora skillnader i hur generösa skolor är i sin betygsättning. Vi som har följt och varit aktiva inom skolpolitiken vet också att frågan om betygsinflation eller glädjebetyg inte är en ny fråga. Att betygsättningen mellan olika skolor och huvudmän är likvärdig är viktigt av en mängd olika skäl. Betygen förväntas beskriva hur mycket svenska elever lär sig i skolan och ge en tydlig återkoppling till elever och föräldrar. Slutbetygen används även som grund för urval till olika utbildningar, varför likvärdigheten också är en fråga om rättvisa. Om bristerna i likvärdighet är för stora riskerar det i slutändan skolväsendets och betygssystemets legitimitet. Vi nås också av rapporter om hur lärare utsätts av påtryckningar av elever och föräldrar. Men betygen ska inte vara förhandlingsbara – betyg ska sättas på grundval av de kunskaper som eleven har uppvisat. Insatserna för att säkra en likvärdig betygsättning har dock varit svaga, och mycket talar för att det alltsedan fick målrelaterade betyg har förekommit betygsinflation. Det faktum att en allt större andel av eleverna får betygssystemets högsta betyg som resultat i internationella kunskapsmätningar inte förbättras talar också för det. Det kunde vi höra i föregående debatt. Trots att lärarna särskilt ska beakta provresultatet från nationella prov i samband med betygsättning är skillnaderna fortsatt stora mellan skolor och kommuner avseende hur väl betyg och provresultat överensstämmer. Senast elever i årskurs 9 i skrev nationella prov var 2019, och då fick mer än hälften av eleverna i de kommunala skolorna i 28 av landets kommuner bättre slutbetyg än vad de presterade vid de nationella proven. På skolnivå är avvikelserna mellan betyg och nationella prov ofta än större. Problem med bristande överensstämmelse mellan betyg och nationella prov finns bland både kommunala och fristående skolor. Det är därför uppenbart att staten behöver vidta ytterligare åtgärder för att alla skolor i ska sätta betyg som motsvarar elevernas kunskaper och därigenom motverka betygsinflationen. Skolministern anger i sitt svar att det är av stor vikt att proven bedöms likvärdigt och att proven därför bör rättas digitalt. I de fall det inte är möjligt bör de rättas av en annan lärare. I det är vi helt överens; har drivit frågan om digitalisering av de nationella proven och extern rättning. Med tanke på hur länge den frågan har varit aktuell – och hur länge frågan om betygsinflation har varit aktuell i – är det förvånande att det fortfarande inte finns ett system på plats för att hantera detta. Här bär Socialdemokraterna regerande ett mycket stort ansvar.