prot · H909114 · 2022-05-16 00:00:00 — Det justerade protokollet utkommer eller som talmannen bestämmer. Talare som vill göra anmärkningar mot snabbprotokollet ska anmäla detta den tredje vardagen efter sammanträdet. § 1 Särskild debatt med anledning av rapporten från de säkerhetspolitiska överläggningarna 1 Statsminister (S): Jag vill först tacka kammaren för att den med så kort varsel har kunnat samlas för den här särskilda debatten om säkerhetspolitiska vägval. inleddes ett nytt och mörkt kapitel i historia. inledde då ett olagligt, oprovocerat och oförsvarligt anfallskrig mot . Och , och svenska folket lever nu i en ny och farlig verklighet. Den europeiska säkerhetsordningen, som bygger sin säkerhet på, befinner sig under angrepp. Utvecklingen har gått åt fel håll . Vi har sett krig mot 2008, den illegala annekteringen av 2014 och de fortsatta aggressionerna i östra . Och bröt den europeiska säkerhetsordningen ytterligare genom att kräva anpassning och underkastelse av sina fredliga och demokratiska grannländer, så även . Det var inget annat än ett försök att återgå till stormaktslogik. , sedan , inledde sedan en fullskalig invasion av ett europeiskt land – ett av de värsta brotten någonsin mot . I bryter nu ryska stridskrafter mot krigets lagar och mot internationell humanitär rätt. Vi har alla tagit del av rapporteringen om de grymheter som begås: massförstörelse, massgravar, massvåldtäkter. Vi ser också hur ryska statskontrollerade medier öppet diskuterar möjligheten att använda kärnvapen och kemiska vapen. driver också i en alltmer totalitär riktning där förtrycket växer och fria och oppositionella röster tystas, fängslas och mördas. Tyvärr har vi inga skäl att tro att utvecklingen kommer att vända . Invasionen av visar vad är redo att göra, och vi måste förhålla oss till möjligheten att agerar lika risktagande i vårt omedelbara närområde. Så ser den säkerhetspolitiska verklighet ut som vi nu behöver förhålla oss till, och i den verkligheten behöver de formella säkerhetsgarantier som kommer med ett medlemskap i . Efter har vi i bred enighet höjt takten på utbyggnaden av försvar, och vi kommer att fortsätta tills vi når av bnp. Det stärker säkerhet nu och . bygger sin säkerhetspolitik på solidaritet och gemenskap med andra. ingår i en bred politisk gemenskap med våra europeiska och transatlantiska partnerländer. När vi gick med i EU behöll vi vår militära alliansfrihet, men vi lämnade då neutralitetspolitiken bakom oss. Och i enlighet med vår solidaritetsförklaring skulle inte heller förhålla sig passivt om ett land i eller EU angreps. har ett stort antal försvarssamarbeten med andra länder, och de har fördjupats i den här krisen. Men framför allt har vi ett nära försvarssamarbete med . De har en särställning. Den nära dialog som och har haft har varit ovärderlig. Jag sätter stort värde på att våra länder också tillsammans har fått EU att tydligare betona vikten av den så kallade solidaritetsklausulen i Lissabonfördraget. Det är en viktig signal mot omvärlden i det här osäkra läget. När Nato bildades var det inte möjligt för att bli medlem. Det var en av flera orsaker till att förblev militärt alliansfritt. Som militärt alliansfria länder har och kunnat bidra till avspänning och stabilitet i vårt närområde. Men det förändrades när invaderade . står det också klart att kommer att ansöka om medlemskap i . Just nu behandlar riksdag presidentens och regeringens förslag om en finländsk Natoansökan. och är två länder som gör sina säkerhetspolitiska vägval självständigt, men vår historia, vår säkerhet och vår framtid är tätt sammankopplade. Om skulle bli det enda EU-landet i som inte är medlem i Nato skulle vi hamna i ett mycket utsatt läge. Det kan inte uteslutas att ökar pressen på . och har också ett långtgående militärt samarbete, och när som Natomedlem fokuserar mer på samarbetet med andra Natoländer minskar försvarsförmåga i då den i stället behöver stärkas. Om vi däremot skulle gå med i Nato tillsammans med skulle alla EU-länder och nordiska länder runt vara bundna av samma ömsesidiga och trovärdiga försvarsgaranti, och vårt samarbete och vår samlade försvarsförmåga skulle öka drastiskt. Det bästa för vårt lands säkerhet är därför att söker medlemskap i och att vi gör det , tillsammans med . Efter dagens debatt i kammaren är regeringen redo att fatta beslut om en ansökan. Det blir i så fall startskottet för en anslutningsprocess som också inbegriper ratifikationer i samtliga Natoländers parlament. Därefter återkommer regeringen med en proposition till med förslag om ratifikation av svensk anslutning till Nato. Jag vill vara tydlig med att en ansökan inte kommer att ske utan konsekvenser. Vår sårbarhet för externa hot och försök till påverkan kommer att vara förhöjd till dess att ett svenskt medlemskap träder i kraft. Olika beredskapshöjande åtgärder har också vidtagits. Från rysk sida har hotfulla uttalanden riktats mot oss. tillbakavisar kategoriskt dessa hot. Vår säkerhetspolitik är en fråga för och ingen annan. har jag och mina kollegor i regeringen fört samtal med flera länder inom Nato, bland annat , , , , och . Vi har erhållit tydliga försäkringar om stöd . Det är inte samma sak som rättsligt bindande garantier – det får man bara med ett fullvärdigt Natomedlemskap – men som politiska utfästelser är de kraftfulla signaler som stärker säkerhet. Jag sätter också stort värde på att och tillsammans kommer att ta sig igenom den kommande perioden av osäkerhet. Ett medlemskap i innebär ett åtagande att följa Washingtonfördraget i dess helhet. Det innebär att Natos kollektiva försvarsgarantier skulle komma till del, och det är en avgörande faktor för ett medlemskap. Men ett medlemskap innebär också att solidariskt ingår i en förpliktelse att agera stöd för andra medlemmar om de blir attackerade. Hur och i vilken form ett sådant stöd ges är ett nationellt beslut för varje medlemsland i Nato. är en del av en säkerhetspolitisk gemenskap där det är svårt att föreställa sig att vi skulle förhålla oss passiva i händelse av kris eller krig i vårt närområde, men med som medlem i Nato skulle den solidariteten sättas ned i rättsligt bindande form. ska också gå in i ett Natomedlemskap som ett land som självt bidrar till vår gemensamma säkerhet. Vi har en lång historia av deltagande i Natoledda insatser med FN-mandat, med övningar och samråd om hotbilder. Som medlem tar med sig betydande kapacitet som gynnar alliansen i sin helhet. Det är Natos nuvarande medlemmar också väl medvetna om. Det finns därför goda skäl att anta att en svensk ansökan kommer att tas emot väl. ses som och vi är en kvalificerad säkerhetsproducent. Ett svenskt och finländskt medlemskap i gör det också möjligt att väsentligt fördjupa det nordiska försvarssamarbetet med Nato som gemensam plattform. En stark nordisk röst i Nato ger oss ökade möjligheter att värna våra gemensamma intressen i . När det gäller hur vi axlar medlemskapet när vår ansökan har ratificerats anser regeringen att ska agera som och . Vi tycker att tydligt ska deklarera att vi inte vill ha kärnvapen eller permanenta baser på svenskt territorium. Det är en inställning från och som alltid har respekterats, och motsvarande svensk linje är naturlig. främsta utrikes- och säkerhetspolitiska arena är Europeiska unionen, och det förändras inte av ett svenskt Natomedlemskap. Den politiska solidaritet som finns inom EU är en styrka för unionen och för oss som medlemmar. Vi kommer att fortsätta bidra till att utveckla EU:s säkerhets- och försvarspolitiska förmåga och aktörsroll, inte minst i samband med ordförandeskap i EU . Men för kollektiv säkerhet i är Nato den ledande aktören. EU och Nato är varandras komplement. I utrikespolitiken kommer även att vara en stark aktör med både handlingsfrihet och handlingskraft. Vårt land har en lång historia av att stå upp för folkrätt, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Det är också vår framtid. Vi kommer att fortsätta arbetet för global säkerhet och utveckling, mot terrorism i alla dess former och för respekt för mänskliga rättigheter och en regelbaserad världsordning. Vårt stöd för är grundmurat. kommer att fortsätta driva nedrustningsfrågor, inklusive i Stockholmsinitiativet för kärnvapennedrustning, ett initiativ som är startat av och som flera Natomedlemmar ingår i. Regeringen avser att återkomma till före sommaruppehållet med en ny utrikespolitisk deklaration för att tydliggöra sina ställningstaganden och möjliggöra en fördjupad debatt i kammaren. Medlemskap i innebär en historisk förändring av vårt lands säkerhetspolitiska linje. har haft en internationellt respekterad linje med militär alliansfrihet som grund. Att överge den är inte ett beslut som man fattar lättvindigt. Men trots att alliansfrihet i olika former har tjänat väl är det min bedömning att den inte kommer att tjäna lika väl . Regeringens förhoppning är att nå bredast möjliga stöd för det säkerhetspolitiska vägval som jag nu har redogjort för. Vi har ett historiskt beslut framför oss. Jag är övertygad om att är redo att fatta de beslut som krävs när verkligheten förändras för att stärka säkerheten för oss själva men också för vår omvärld. Det finns så mycket i som är värt att försvara, och försvaras bäst inom Nato. 2 (M): Vad vi än tycker om slutsatsen att ska söka medlemskap i och när vi än kom fram till den slutsatsen är vi i denna kammare eniga om att den ryska invasionen av dramatiskt har förändrat alla förutsättningar för svensk säkerhetspolitik framåt. Den nya säkerhetspolitiska analysen, som presenterades och som bygger vidare på Bertelmans utredning och Bringéus utredning , stärker mig i en övertygelse om att inte bara hör hemma i EU och i väst utan också i Nato. har den dagen kommit. Det är naturligtvis svårt att känna glädje medan de ryska övergreppen mot pågår, men för är det här en stor dag. Äntligen kan även vi bli medlemmar i . Det är naturligtvis en historiens ironi att det här sker efter invasion. Jag säger som president sa : ! Se dig i spegeln! Se vad du har åstadkommit! Precis som missbedömde det ukrainska folkets styrka och stridsvilja för sin frihet och självständighet missbedömde även EU, och Nato. Väst var något mer, större och bättre. går och hand i hand från allianslöshet till en ansökan om medlemskap i en robust försvarsallians av likasinnade. Båda länderna gör det i mycket bred parlamentarisk enighet. Det är ett styrkebesked för , för och även för ett starkare Nato. Det är inte minst ett styrkebesked eftersom resan till vårt Natomedlemskap ska göras under en pågående valrörelse och över ett valresultat och slutföras med en ny regering. Det gör att vi måste klara av att både ha tuffa debatter och stora åsiktsskillnader i de inrikespolitiska frågor som engagerar våra medborgare allra mest och ska vi tätt och förtroendefullt samarbeta i frågor som rör vårt lands säkerhet i den farligaste situationen sedan . För det här handlar om något större än partipolitik. bär vi ett gemensamt ansvar i nationens intresse. För denna samsyn vill jag framföra min uppskattning till . Det är väl känt att våra båda partier kommer in i de här frågorna med olika perspektiv och olika syn på roll i världen. Men vi har sedan alltmer hotfulla agerande , efter Lavrovs utpressningsbrev och den ryska invasionen haft regelbunden kontakt och diskuterat konsekvenser för som den nya säkerhetspolitiska situationen kan komma att få. Jag har satt stort värde på dessa samtal, och jag vet att de kommer att fortsätta. Jag vill också tacka andra partier som likt har varit pådrivande för en snabb och parlamentariskt förankrad svensk process. Jag vet också att fler än jag har haft mycket täta kontakter med och tagit starkt intryck av den klarsyn och det ledarskap som våra finska vänner har visat. Vi kanske hjälpte dem att gå med i EU. hjälper de oss att gå med i Nato. ansökan till Nato bygger på en säkerhetspolitisk analys som delas av alla partier i riksdag utom två. Analysgruppens slutsatser är klara. Bilaterala försvarssamarbeten är bra och viktiga men kan inte ersätta de försvarsgarantier som vi bara får med Natos artikel 5. Musketörsprincipen – en för alla, alla för en – gäller bara medlemmar, eller som president uttryckte det i ett redan berömt tal: ”The will defend every inch of NATO territory.” En annan slutsats är att önskemålen om att EU plötsligt ska förvandlas till en ny parallell försvarsunion utan är helt orealistiska. 21 av 27 – snart 23 av 27, hoppas jag – EU-länder bygger sitt kollektiva försvar på Nato. EU är oerhört viktigt för europeisk säkerhet, men Natos transatlantiska länk är helt central. Den kanske viktigaste av analysgruppens slutsatser är att en stor majoritet nu ansluter sig till den grundsyn som har varit mitt partis , det vill säga att ett Natomedlemskap är krigsavhållande. Risken att skulle försöka ta kontroll över minskar – den ökar inte – om även vi omfattas av Natos säkerhetsgaranti. Ingenting av detta betyder att vi får vara naiva inför de risker och möjliga hot som finns. Vi lever i en farlig tid, som folket i brutalt får uppleva. Vårt besked här , och , kommer inte att uppskattas i , precis som de inte uppskattar att vi skickar vapen till eller skickar ut ryska spioner från , har världens största kärnvapenarsenal. Den ryska kärnvapenförmågan påverkar även . Därför är det värdefullt att analysgruppen bringar klarhet också i fråga om kärnvapenavskräckning och dess inverkan på svensk utrikespolitik. Natos kärnvapendoktrin är en viktig hörnsten för att verka för strategisk avskräckning i vårt närområde. För svensk del finns däremot inte skäl att ha kärnvapen eller fast basering av främmande trupp på vårt territorium i fredstid. bör göra som , och som och redan gör, och nationellt deklarera den ståndpunkten. Det här är startpunkten, inte slutpunkten, för ett nytt kapitel i svensk försvars- och säkerhetspolitik. Det handlar inte alls bara om att fråga vad vi kan få utan också om att berätta vad vi kan ge. Just nu befinner sig Nato i ett formativt skede. Jag ser stora möjligheter öppna sig för svensk del där vi inte alls bara tryggar våra egna gränser utan också solidariskt bidrar till den samlade nordisk-baltiska säkerheten i hela , som att vårt stridsflyg kan ingå i över , och , för att bara nämna ett enda exempel på uppgifter som vi kan bli ombedda att bidra med. Vi har unika kompetenser, inte bara inom flyget utan också inom radar- och undervattensförmåga, liksom sekellånga kunskaper om och erfarenheter av . Vi kommer bättre att kunna bidra mer i ett helt integrerat system. har alltså mycket att ge, men vi har också mycket att lära. Det har vi inte minst av länder som , och . Det är mindre länder som har fått ett stort inflytande i Nato genom att aktivt delta i övningar och insatser. Det handlar om att beslutsamt säkra sin egen försvarsförmåga och att helhjärtat signalera att man är med i Nato för att man vill och inte för att man måste. Med precis den inställningen vill också jag vara med och leda in i Nato. har vi en hemläxa att göra. Vi måste säkerställa och resurssätta de svenska kompetenser som rent fysiskt kommer att behövas inom samarbetets struktur, och vi måste bygga upp vårt eget nationella försvar. När vilja att bli Natomedlem ska godkännas av 30 andra Natoländer vill de veta att vi har höga ambitioner. Därför är det angeläget att vi har en tydlig plan för när ska nå upp till Natostandard om av bnp. Vi moderater är övertygade om att det kan ske och bör ske redan till 2025. Det här är en avgörande dag för framtid. Det är inte vi i praktiken fattar så viktiga beslut. Men när de stora frågorna om krig och fred, om liv och död, flyttar ut från historieböckerna och rakt in i vårt eget närområde kommer vi samman, och då gör vi vad som krävs. Vi fortsätter att hjälpa . ansöker om att gå med i Nato. De båda besluten gör mig stolt . 3 (SD): verkställande utskott sammanträdde för att behandla Natofrågan och därmed avsluta den process som mitt parti inledde kring nyår och som naturligt har landat i ett skarpt ja till svenskt Natomedlemskap. medlemmar har gett mig och partiledningen ett tydligt mandat att landa i just ett sådant beslut om det säkerhetspolitiska läget försämras och om bestämmer sig för att gå med i Nato. Inte minst med det väldigt tydliga beskedet som vi fick från i går är nu båda dessa kriterier, hävdar jag, uppfyllda. Jag upplever också en bred förståelse och acceptans för vårt beslut, trots att vi är ett parti som historiskt har bejakat den militära alliansfriheten. Visst har den militära alliansfriheten medfört stora fördelar. har med hög trovärdighet kunnat verka internationellt, diplomatiskt och humanitärt, vid internationella kriser och konflikter. Jag menar att det har varit bra för . Men precis som har upprepats : och invasion av har förändrat våra säkerhetspolitiska förutsättningar i grunden. Säkerhetsläget för oss är allvarligt försämrat. Det militära hotet är påtagligt. Ytterst handlar det såklart om och svenska folkets trygghet och säkerhet. Det måste vara utgångspunkten för alla våra säkerhetspolitiska beslut. Genom att vi murens fall och slut har rivit ned vårt eget försvar är vår säkerhet allvarligt hotad. Vi behöver återuppbygga vår förmåga, vilket det nu också till slut finns en bred enighet kring här i . Vi behöver också parallellt med detta naturligtvis bygga säkerhet tillsammans med andra. Vi har länge velat stärka försvarssamarbetet med . Vi har talat om ett försvarsförbund med . Men när nu så tydligt är på väg in i Nato begränsas naturligtvis den möjligheten om vi väljer att stå utanför. , , stod jag här i denna talarstol och framförde vikten av just en stark totalförsvarsförmåga. Försvaret är inte någon budgetregulator. Försvaret är ingen mjölkko som man kan plocka pengar av till annat. Försvaret är inget som man kan slakta och sedan tro att man kan bygga upp lite snabbt om det skulle behövas. Jag lyfte då också fram den väldigt uppmärksammade uppgiften om att skulle kunna hålla tillbaka ett militärt överfall i högst förutsatt att anfallet skedde mot endast ett begränsat mål. Jag och har sedan vi kom in i förespråkat en kraftigt ökad försvarsbudget. Det har vi fortsatt att göra därefter, och vi gör det . Det är konsekvent och förankrat i hur verkligheten faktiskt ser ut. Jag sa då att möjligen hänger oviljan att satsa på försvaret ihop med statsministerns – det vill säga den dåvarande statsministerns – närmast totala avfärdande av en eventuell hotbild mot , trots att exempelvis rustar för tusentals miljarder. Det var alltså . Det var varken första eller sista gången som en sverigedemokrat, tyvärr alltför ofta inför döva öron, har försökt få de gamla partierna att förstå att ett militärt försvar värt namnet är av yttersta vikt för vår och våra medborgares säkerhet och för svenska folkets trygghet. För oss Sverigevänner och försvarsvänner finns det tydliga positiva effekter av att vi nu i den här kammaren får en bred majoritet för en svensk Natoansökan. Regeringen måste nu införa mycket av den politik som har drivit sedan vi kom in i . Det gäller inte minst svensk beredskap och anslagen till försvaret. Vi behöver se över stora delar av vårt lands beredskap vad gäller drivmedel, livsmedel, sjukvårdsmateriel och så vidare. Strävan mot ett svenskt medlemskap i blir därför i någon mån också en garant för att vidmakthålla en god svensk beredskap och en god svensk försvarsförmåga. När andra, tidigare, regeringar har använt försvaret som en budgetregulator har vi sverigedemokrater stått upp för motsatsen – för ett stärkt försvar. För att hindra framtida regeringar från att återigen tulla på svensk säkerhet och plocka pengar ur försvarsbudgeten vill grundlagsfästa ett försvarsanslag på just av bnp, vilket också är Natos rekommendation till medlemsländerna. En ansökan om medlemskap i är bara första steget i en lång process. måste vi titta på vad det svenska medlemskapet kommer att innebära. Vi måste se över vilken roll kan och ska ha i Nato. Som fullvärdig Natomedlem kommer att kunna bidra till att sätta vår prägel på försvarsalliansen. Nato förväntas exempelvis att anta ett nytt strategiskt koncept som ersätter det nu gällande . Förutom Washingtonfördraget är det här alliansens viktigaste dokument, och detta är ett exempel på sådant som är angeläget att utreda för att se hur det påverkar . 4 (C): Äntligen finns en mycket bred majoritet i riksdag för ett svenskt Natomedlemskap. Det är historiskt. Det är nödvändigt. nya säkerhetspolitiska analys är knivskarp och glasklar. Den ryska storskaliga invasionen av , ett suveränt och demokratiskt grannland, är av ett slag som inte har upplevt sedan . Putins krig mot har bombat sönder den europeiska freden och säkerhetsordningen. Spelplanen har förändrats drastiskt. Men vi har sett tecknen . Vi har sett hur egenmäktiga agerande har försämrat den säkerhetspolitiska ordningen i strukturellt och långsiktigt. Sedan krigen mot 2008 och mot 2014, inklusive den illegala annekteringen av , har det stått klart: har övergett den regelbaserade världsordningen. Han har hotat och anspelat på användning av kärnvapen och använt folkrättsvidriga kemiska vapen. framförde Putinregimen långtgående krav på en förändrad säkerhetsordning i – krav som inte kan tolkas på annat sätt än som hot mot självbestämmande. Det är aggressiva och oacceptabla krav som utmanar den fria, öppna och demokratiska världen. Statsminister besked är tydligt. Det är ett helt nödvändigt svar till Kreml. Vi kommer aldrig att vara neutrala inför Putins blodiga anfallskrig. Vi kommer inte att böja oss. och kommer aldrig att ingå i en rysk intressesfär. Ett svenskt Natomedlemskap skulle höja tröskeln för militära konflikter och därmed ge en konfliktavhållande effekt i norra . Det finns inga andra realistiska alternativ. Det är en verklig styrka att den säkerhetspolitiska kommittén är otvetydig på den punkten. Det allvarliga säkerhetspolitiska läget kräver kollektiva säkerhetsgarantier. Ett svenskt Natomedlemskap är nödvändigt för vår säkerhet och för bästa. Det stärker vårt land. Det stärker vårt lands försvar och säkerhet i då varken eller något annat europeiskt land längre kan ta freden och friheten för given. Det inkluderar i ett sällskap som vilar på en grund som är formad utifrån tanken på att frihet, samförstånd och liberal demokrati gör världen till en bättre plats. Det är en grund som delar och alltid kommer att fortsätta att arbeta utifrån för att bygga än starkare och bredare. När och blir medlemmar i stärks också säkerheten i , i och i . Det bygger en reell solidaritet som är direkt nödvändig. Att kunna samarbeta operativt ännu närmare med såväl våra baltiska som våra nordiska grannar inom Nato kommer att förstärka stabiliteten i och omkring och göra Nato som organisation starkare och mer dynamisk. Att samtliga länder i är medlemmar i stärker det ömsesidiga nordiska och nordisk-baltiska försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet på ett helt avgörande sätt. Det är och har alltid varit tillsammans med andra som vi bäst bygger trygghet och säkerhet i vår del av världen. Det är jag och stolta över att kunna fortsätta att bidra till. I ett läge där samtliga nordiska länder blir Natomedlemmar är det också inställning att vårt medlemskap bör följa och exempel. Svenskt territorium ska vara fritt från såväl kärnvapen som permanent placering av utländsk trupp i fredstid. En enighet mellan våra nordiska länder på dessa områden skulle vara en styrka. Det är en styrka att det finns en bred enighet om detta också i denna kammare. Det finns de som menar att processen kring ett svenskt Natomedlemskap har gått för snabbt och att den bygger på förhastade slutsatser. Jag delar inte den bilden. Vi är många som har diskuterat, debatterat och analyserat för- och nackdelar med ett svenskt Natomedlemskap. hade för snart sedan ett genomgripande och ambitiöst internt arbete för att landa i vårt tydliga ja till att , tillsammans med , skulle söka medlemskap. Vi noterade aggressiva och expansiva ambitioner och drog våra slutsatser.