prot · H90958 · 2022-01-25 00:00:00 — § 1 Särskild debatt om bristande trygghet i skolan 1 (L): Liberalerna har begärt denna debatt om brister i studiero och trygghet i skolan. Tyvärr får jag konstatera att det inte är första gången vi tvingas göra det, för utvecklingen i landet går åt fel håll. Utvecklingen i landets skolor går åt fel håll när allt fler, elever som lärare, upplever ökade inslag av hot, våld och trakasserier, psykiska som fysiska. Det som oroar mig mest, fru talman, är det fysiska våldet. Det är dessa inslag som ökar mest sett till antalet anmälningar till . Vi vet också att huvudmännen ibland anmäler och ibland inte anmäler. Mörkertalet är oerhört stort. Det är oerhört viktigt att vi lyfter upp den här frågan. En kunskapsskola förutsätter studiero och trygghet i klassrummet, respekt för lärarna och mandat för lärarna att kunna tillhandahålla en bra undervisning för alla elever. 2 Statsrådet (S): Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Stort tack för möjligheten att här få debattera hur vi kan öka tryggheten i skolan, både för personal och för elever! God arbetsmiljö är grunden för kunskap och utveckling. Att allt annat än nolltolerans är oacceptabelt är vi nog eniga om i den här salen. Som förvaltningschef inom förskola, grundskola, gymnasieskola och särskola och som rektor är jag van att följa upp och åtgärda när det är stök, oreda och oordning, både tät uppföljning i det dagliga med de fackliga och med personalen och den systematiska uppföljningen med kraftiga insatser – outtröttligt. Denna fråga ligger mig som skolminister varmt om hjärtat. har mycket bra, engagerade och skickliga lärare, likaså duktiga och välutbildade rektorer, som arbetar med frågan. kan dock bättre. Då måste vi ge skolans personal bättre förutsättningar på flera nivåer. Politiker ger förutsättningar. ledamöter vet att den socialdemokratiska regeringen kommer att lägga ett välutrett förslag på bord. Vi avser att genomföra förslag i den nationella plan för trygghet och studiero som vi gick till val på, med tydligare befogenheter för lärare att hålla ordning. De ska inte behöva tveka, och vi står bakom dem. Rektorer ges större och tydligare befogenheter att stänga av och flytta elever som stökar eller hotar andra elever eller personal. Vi vill införa generellt mobilförbud på lektionstid för att slippa jiddret i klassrummet. Vi ökar beredskapen för hur man ska agera i svåra situationer. Planen innehåller en bredd av åtgärder i förebyggande arbete, regler och kontakt med vårdnadshavare. Frågan ska tydliggöras i det systematiska kvalitetsarbetet och i det systematiska arbetsmiljöarbetet. och Skolinspektionen blir här viktiga aktörer. Befogenheter och möjligheter i skollagen är viktigt. Lärare och rektorer behöver dock mer. Den här regeringen har skjutit till stora resurser. Bara uppgår likvärdighetsbidraget till hela 6,5 miljarder för bland annat mer personal och möjligheter för skolor i utsatta områden att ha mindre klasser. Det har gjort nytta. Skollagen innehåller numera obligatoriska skolchefstjänster hos alla skolhuvudmän. De ska stödja huvudmännen i att följa upp och åtgärda det som anges i skollagen, bland annat trygghet och studiero. Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Forskning visar att elever som förstår vad de ska lära sig blir lugnare. Vi förtydligar läroplanen och satsar på mer undervisning för elever som behöver det. har ett tydligt uppdrag kring kompetensutveckling på området. Många kurvor pekar uppåt: Fler stannar i läraryrket, fler utbildas till lärare och fler huvudmän följer systematiskt upp arbetsmiljön. Socialdemokraterna vill dock mer. På vissa skolor samlas elever med stora utmaningar i samma klasser. Där är det svårt att lyckas med uppdraget. Skolsegregationen slår hårt. Det finns skolor som behöver mer pengar. Vissa skolor väljer sina elever för att slippa svårare elever. Vissa andra skolor måste ta emot alla elever som flyttar in i området som de flyttar in. De skolorna får lika mycket skolpeng som de skolor som väljer bort elever och som inte har ett skolpliktsansvar. Det är omoraliskt, orättvist och ett svek mot lärare och rektorer, som behöver resurserna för att lyckas i sitt uppdrag. Regering och riksdag skjuter till coronamiljarden till lärare, vikarier och stöd, men lika mycket eller mer försvinner ut i vinster. Ingen vet egentligen till vem. Det är ibland stök i klassrum. Men det är stök på skolmarknaden också. 3 (M): Elev som sa: Jag vet var du bor. Jag ska döda dig. Så sa en lärare. En annan sa: Jag har blivit sparkad i ansiktet, har kollegor som har blivit slagna ett flertal gånger. Jag vågar inte göra något motstånd, och annan personal som har försökt har fått sparken. Jag har blivit sparkad på benet av en elev som jag var tvungen att hålla fast för att hen skulle slå en annan elev, sa en lärare. En annan lärare vittnade: Sparkad, slagen, fått glasögonen slängda av elev, biten, haft elever som sagt att hen ska döda mig. Jag har blivit slagen, biten, sparkad på. Elev har dragit i mina kläder, och jag har fått saker och möbler kastade mot mig. Jag har blivit hotad att få saker kastade på mig. Jag har även tagit emot dödshot av en elev. Jag blev sparkad i magen och ryggen av en elev som gick i femman. Jag hade bara talat om för honom att man inte får hota eller säga kränkande saker till någon annan elev. Han blev då ursinnig och både slog och sparkade mig så att en annan lärare fick ingripa. Så här ser det ut i dagens klassrum i våra skolor. I de rapporter som jag läste ur och som lät göra framgår att har mer än hälften av lärarna blivit fysiskt utsatta för våld . Var tionde lärare säger att det har skett mer än en gång . Friends gjorde en annan rapport som visar att var fjärde elev på mellanstadiet har ont i magen inför att gå till skolan och sällan eller aldrig känner sig trygg i skolan. Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Detta ska ses i perspektiv av att vart fjärde barn i svensk skola inte klarar skolan. Vi behöver rekrytera tusentals lärare, och vi behöver absolut se till att duktiga lärare och rektorer vill arbeta kvar i svensk skola. Regeringspartiet har haft på sig att komma med förslag för att skapa ordning och reda och lugn och ro i svensk skola. Då är det helt oacceptabelt att inte ett enda förslag har kommit till för beslut – inte ett enda förslag för att råda bot på den situation som råder i svensk skola. Vi moderater har lämnat in över 30 olika förslag, och alla har avslagits. Jag tycker att det är sorgligt att vi har en regering som inte känner ansvar för att vart fjärde barn har ont i magen inför att gå till skolan och att mer än hälften av lärarna har blivit utsatta för fysiskt våld. 4 (SD): Vi debatterar en fråga som har lyft . Just i min allra första debatt i den här kammaren, , tog jag upp frågan om bristande trygghet i skolan. Jag hänvisade då till en debattartikel i , där de båda lärarförbunden konstaterade att av lärarna tvingades ta betydande lektionstid i anspråk för att lösa konflikter och skapa trygghet och studiero. Var sjunde lärare tvingades i sin tur att ägna varje lektion åt detsamma. hade vi en händelse i min egen hemkommun som lokalmedier rapporterade om. Det var ett gäng bestående av så kallade nysvenskar som ofredade och sextrakasserade svenska tjejer på en av kommunens gymnasieskolor. berättade flera killar, även för mig personligen, att gänget höll skolan i ett järngrepp och att den som opponerade sig åkte på stryk. Man tvingades kalla in ett vaktbolag för att försöka få ordning på situationen. I debattartikeln hänvisades också till en arbetsmiljöundersökning där av lärarna uppgav att de hade blivit utsatta för våld eller hot om våld i skolan. I senaste attitydundersökning uppger var fjärde lärare att de har utsatts för hot och våld under det senaste skolåret. Det är mer än en fördubbling. Och i Brottsförebyggande rådets skolundersökning om brott framkommer följande: ”När det gäller de platser där de tillfrågade eleverna uppger att de utsatts för brott, visar resultaten att det ofta sker i skolmiljön. Det är den vanligaste brottsplatsen för både lindrig och grövre misshandel samt för fysiska sexuella kränkningar bland killar. har andelen som uppgett utsatthet för lindrig misshandel i skolmiljö ökat, både bland tjejer … och killar.” Våld, mobbning, hot och trakasserier är en del av vardagen på alltför många av våra skolor. Även om samtliga övriga partier bär en del av ansvaret för detta ligger naturligtvis huvudansvaret hos Socialdemokraterna. Låt mig avsluta mitt första inlägg med en aktuell verklighetsbild från . Där visar statistik från att antalet anmälningar om hot och fysiskt våld i skolan mer än fördubblats åren 2015–2020. På flera skolor har man valt, eller tvingats, att sätta in väktare på grund av hot och våld, precis som i min egen hemkommun . Där har vi dagens socialistiska skolverklighet. Särskild debatt om bristande trygghet i skolan I detta anförande instämde (SD). 5 (C): Jag vill inledningsvis välkomna Liberalernas initiativ till den här debatten om det viktiga ämnet trygghet i skolan. För att elever ska lyckas i skolan behövs en trygg studiemiljö, och det behövs skickliga och engagerade lärare. För att fler ska få den möjligheten är det också viktigt att vi får fler lärare i svensk skola genom att höja yrkets status och genom att se till att lärare känner sig trygga och har en god arbetsmiljö, så att fler söker sig till läraryrket. Alla former av mobbning, kränkningar, hot och våld mot såväl lärare som elever är därför helt oacceptabla. De flesta elever i svensk skola känner sig trygga i sin skolmiljö, men siffrorna går nedåt. Det gäller särskilt årskurs 9, där andelen trygga elever har minskat från . Det finns variationer mellan huvudmän och skolor liksom inom skolor, och det finns även könsskillnader, där flickor känner sig mindre trygga i skolan än pojkar. Varannan lärare på låg- och mellanstadiet har utsatts för fysiskt våld. Tre av fyra lärare säger att de har utsatts för verbalt våld minst en gång , enligt . Detta utsätts lärare för dag ut och dag in när allt de gör är sin viktiga uppgift att se till att elever får en god undervisning och en bra utbildning. Skolans värld är inte en bubbla, utan den är en del av samhället i stort. Därför måste vi också agera och reagera på hot och våld som förekommer i skolan, precis som vi skulle göra på andra arbetsplatser. Situationen behöver tas på allvar. Skolinspektionens tematiska rapport om trygghet och studiero visar att många skolor klarar arbetet med trygghet och studiero väl men att det i vissa skolor finns betydande problem och brister. I skolor där det inte fungerar saknas ett främjande och förebyggande arbete. Man har inte en heltäckande bild av nuläget och arbetar inte skolövergripande, medan skolor som har lyckats väl med trygghet och studiero involverar hela organisationen, arbetar systematiskt såväl här och som långsiktigt och har dessutom en skolledning som aktivt driver arbetet. Det är viktigt att vi stärker tryggheten och studieron för att eleverna ska kunna fokusera på att ta till sig kunskaper och för att lärare ska trivas i yrket. Därför har inom ramen för januariavtalet medverkat till den proposition som regeringen nu ska ta fram om en nationell plan för trygghet och studiero. Vi har varit med och infört kompetensutveckling för rektorer i praktisk organisering och i arbetsmiljö samt en rekryteringsutbildning för rektorer för att stärka rektorerna. Vi tror på att det lokala ledarskapet har en betydande roll när det gäller att skapa trygga miljöer i skolan. I mitt nästa anförande kommer jag att gå in mer på vad vill se för ytterligare reformer för att stärka tryggheten i skolan. 6 (V): Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Vi välkomnar debattinitiativet från Liberalerna gällande trygghet och studiero i skolan. Alla som verkar inom skolan måste känna trygghet. Arbetsmiljön i skolan måste förbättras. Skolan är största arbetsplats men också en av de sämsta när det gäller arbetsmiljön. Det finns få yrkesgrupper som skulle kunna tänka sig att arbeta under de förhållanden som skolans personal, ofta kvinnor, tvingas arbeta under. vill ge skolan mer resurser. Vi vill även se en systematisk förändring som är bortom marknadslogik och new public management. Det är viktigt att förbättra lärarnas och hela skolpersonalens arbetsvillkor, dels för att motverka bristen på lärare och andra yrkesgrupper i skolan, dels för att se till att alla barn blir sedda i skolan. Trygga barn blir också lugnare barn. Arbetsmiljön och arbetssituationen är dessutom ett av de vanligaste skälen till att lärare väljer att arbeta med något annat än just skolan. För att förbättra lärares arbetsmiljö behöver lärarna få fler kollegor, inte nedskärningar. som vi välkomnar detta initiativ från Liberalerna kan det vara på sin plats att nämna att Liberalerna är med och styr i 147 av 290 kommuner i . av dessa kommuner pågår det ständigt nedskärningar i skolan. Vad händer med studiero och trygghet när det blir nedskärningar i de borgerligt styrda kommunerna? Det som händer är att det blir mindre personal, och det blir mindre tryggt. När det blir större nedskärningar ökar våldet och otryggheten. är med och styr i 199 av 290 kommuner. är med och styr i 195 kommuner. är med och styr i 151 kommuner. Majoriteten av kommuner styrs av de partier som tar upp dessa frågor men som inte har några riktiga lösningar. Jag vill också tala om metoo och sexuella trakasserier, för är det någonting som får kvinnliga kollegor på jobbet och elever, flickor och tjejer på skolan att känna otrygghet är det just sexism och sexuella trakasserier. Det är också en fråga som flera partier aldrig någonsin har haft ett intresse av förutom när det kommer till de fall där gärningspersonen råkar ha svart hår eller svart hudfärg. Från sida gör vi ingen skillnad på sexuella trakasserier. Ingen i skolan ska behöva bli utsatt för just sexuella trakasserier eller för sexism. Därför har vi gång på gång lagt fram förslag om dessa frågor. I mitt nästa anförande kommer jag att prata om det som är den största anledningen till trakasserier i skolan: rasismen. 7 (KD): Det har redan getts många allvarliga exempel på den otrygga miljön i skolan under den här debatten. Jag ska inte upprepa problembeskrivningen, utan jag vill i stället börja med att beskriva vad vill göra åt detta. Tryggheten är oerhört viktig för oss alla och inte minst för barnen. Otrygghet kan leda till psykisk ohälsa. Ett barn som utsätts för kränkningar och mobbning och som går och oroar sig för att bli hånad, slagen och kränkt har dessutom svårt att fokusera på undervisningen. Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Tryggheten grundläggs i familjen. Därför är det viktigt att skolan också involverar familjerna i att skapa trygghet och arbetsro i skolan. Med väldigt få undantag vill föräldrar sina barns bästa. De vill att det ska gå bra för barnet och oroar sig om barnet kommer snett i något avseende. vill lyfta fram föräldrarnas roll i fråga om ordning och reda i klassrummet genom ett ansvarskontrakt som ska presentera vad som är skolans och lärarens ansvar och vad som är föräldrarnas ansvar när det gäller elevens utbildning och ansvar för att uppföra sig. Även elevens eget ansvar för studier, läxor, attityder och beteenden är viktigt att betona. Föräldrarnas medverkan i skolarbetet och när det gäller elevernas lärande måste uppvärderas, och föräldrarnas möjlighet att bidra ska stärkas. Men det är inte alltid lätt att vara förälder. Det är något helt annat att vara småbarnsförälder än att ha tonåringar. vill därför införa utbildningsträffar, en form av föräldrautbildning som fortsätter och följer med i barnets olika utvecklingsfaser med någon halvdag per termin . Man behöver som förälder kunskap och tips om hur man stöttar sitt barn på bästa sätt men också om hur man sätter gränser och om hur man kan hjälpa barnet i skolarbetet. Det finns också goda exempel på hur skolan har involverat föräldrarna, ibland i samarbete med socialtjänst och polis. Så har man kunnat hjälpa barnet att få ordning på studierna och livssituationen. Men otrygghet kan också skapas av oklara regler och förhållningssätt, som en del har varit inne på. I skollagen tydliggörs elevens rätt till trygghet och studiero och att inte bli utsatt för kränkande behandling. Det är ett lagkrav att rektor ska besluta om ordningsregler på varje skolenhet – de ska utarbetas under medverkan av eleverna. Där ska det beskrivas vilka sanktioner som ska gälla för den elev som bryter mot reglerna. Och när en elev bryter mot ordningsreglerna är det centralt att man i samarbete med föräldrar och vårdnadshavare löser problemen. Föräldrar har ett ansvar även under skoltid. Därför behövs tydliga riktlinjer till både skolledning och lärare. 8 (L): Det är anmärkningsvärt att den socialdemokratiska regeringen inte tar dessa frågor på större allvar. Man kan inte bara hänvisa till att det är fler som söker till lärarutbildningen. var det ingen konkurrens om hälften av platserna på lärarutbildningen. Vi har 40 000 lärare som har lämnat yrket, fru talman. Den absolut viktigaste faktorn för att man lämnar yrket , och inte på grund av pension, handlar om bristande arbetsmiljö, bristande villkor, bristande förutsättningar och bristande mandat. Vi har problem i svensk skola. Det handlar inte bara om den allvarliga bild och den rapport som pekar på – där gör man mindre studier. kom med en nationell mätning, en granskning. Man har tittat på samtliga skolenheter. Det är drygt 4 000 skolenheter som man på olika sätt har granskat i sin uppföljning kring studiero och trygghet. Lärare får avsätta mer tid av undervisningen till att upprätthålla ordningen i klassrummet. Det som är mest allvarligt, fru talman, är att sex av tio lärare avstår från att ingripa mot stöket och ordningsstörningarna i klassrummet av rädsla för att bli anmälda. Det absolut första jag gjorde var att kräva att Barn- och elevombudet skulle avvecklas. Jag förstår att Socialdemokraterna vill behålla denna dysfunktionella funktion på Skolinspektionen som har avlövat lärarna på auktoritet och underminerat respekten för lärare. Endast fyra av tio lärare tycker att det är tydligt vad de enligt skollagen får göra och vad de inte får göra vid ordningsstörningar. Att sex av tio lärare avstår från att ingripa av rädsla för att bli anmälda till Skolinspektionen visar att vi har oerhörda problem. Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Jag har själv varit med och förhandlat om en nationell plan för studiero och trygghet. Men varför dröjer det så länge? Det arbetet var ju klart , fru talman. Det tog innan den socialdemokratiska regeringen skickade ut förslagen på remiss. Jag hade hellre sett att dessa lagskärpningar hade börjat gälla , även om det också skulle vara försenat. Det handlar om omplacering, om avstängning och om beslagtagande av farliga föremål. Knivar och vapenliknande föremål är det vanligaste, efter mobiltelefonerna, som våra lärare och rektorer får beslagta, fru talman. Detta om något säger hur allvarligt läget är inom svensk skola och att mer måste göras för att öka tryggheten. 9 (MP): I morse skjutsade jag min sexåriga son till skolan efter en veckas covid-19-isolering. På vägen dit pratade vi om klasskompisarna som inte lyssnar fast det är läraren som bestämmer, om barnen som inte får vara med på lekarna när läraren inte ser på och om att lärarens ögon omöjligt hinner se allt. De är , små barn. Som mamma har jag svårt att släppa magkänslan efter samtalet och oron över att just mitt barns skolgång ska trasas sönder av mobbning. Som skolpolitiker oroas jag över att lärarnas auktoritet utmanas och över vad det betyder i min sons klassrum och i alla andra barns klassrum i . käften kärring uppmärksammar allvaret i en arbetsmiljö där både yngre och äldre elever men också deras föräldrar utsätter lärare för hot och annat verbalt och fysiskt våld. Hot och våld hör inte hemma i skolan. Enligt denna undersökning är fritidshemmen och förskoleklassen de verksamheter där lärare oftast blir utsatta. Det är verksamheter med större barngrupper och färre vuxna per barn. I fritidshemmen har dessutom barn som behöver särskilt stöd i skolan inte rätt till det. Dessa faktorer påverkar utsattheten för hot och våld. Något av det mest alarmerande i är som sagt att det inte bara är barn som utsätter lärare utan att nästan var fjärde lärare också har utsatts av föräldrar. Det här måste jag säga är ett av de absolut allvarligaste symtomen på en marknadsskola som har gjort föräldrarna till kunder och lärarna till servicepersonal. Hot om att flytta sitt barn och barnets skolpeng om man inte får igenom sin önskan är en av de vanligare formerna av hot som lärare berättar att de utsätts för. I skolan ska såväl elever som personal känna sig trygga, och det är viktigt att agera tidigt och sätta gränser redan när barnen är små för att undvika att äldre barn utsätter både lärare och andra i samhället för grövre våld senare i livet. Vi politiker har ett ansvar för att se till att lärare och annan skolpersonal har resurserna som krävs för det. 10 Statsrådet (S): Särskild debatt om bristande trygghet i skolan Det känns som om det finns stor enighet om de förslag om skollagen som vi nu lägger fram och att dessa kommer att vinna gehör här. Det är precis det jag hör från flera av er. Det handlar alltså om möjligheten, behörigheten och befogenheten att ingripa utan tvekan. Den lag som vi har från alliansregeringen var väldigt otydlig och väldigt flummig. Läroplanen var otydlig och flummig, och det har gjort det svårt för till exempel Barn- och elevombudet att veta riktigt hur man ska bedöma i de här fallen. Jag är stolt över att kunna säga att det som jag hör er prata om, som pengar till kollegor, har vi gett, och vi vill ge mera. Det handlar också om tydliga befogenheter i lag och möjligheter för både lärare och rektorer samt om att elever som stökar och bråkar ska kunna omplaceras. Man ska hitta andra platser, allt för elevernas trygghet. Vi har också tydligt berättat hur vi ska göra med resursskolor. Även de elever som vi måste flytta på har rätt till utbildning. Det måste finnas tydlig nationell uppföljning så att vi vet vad som händer där ute. Det måste också finnas tydlig lokal uppföljning. Det ska inte finnas någon tveksamhet hos våra politikerkolleger ute i kommunerna om att man regelbundet ska följa upp hur elever och lärare har det så att man på de skolor där det händer faktiskt kan sätta in insatser på en gång. Det här är grundläggande. Därför är jag glad över att det finns ett sådant gehör för den nationella plan för trygghet och studiero som vi gick till val på. Några av er har tagit upp en sak som jag tycker är ganska intressant. Det är stökigt i vissa klassrum, fru talman. Vi socialdemokrater ger förutsättningar för att lyckas bättre med den utmaningen. Men ska vi lyckas ännu bättre måste också stöket på skolmarknaden, som gjort lärare till servicepersonal utan befogenheter gentemot vårdnadshavare och elever, upphöra. Allt hänger nämligen ihop. Elever är inte kunder som alltid har rätt. Vi måste återta den demokratiska kontrollen över ordningen i skolan. 11 (C) replik: Tack till statsrådet för att hon medverkar i den här debatten! Det finns många viktiga delar att säkerställa, och det är viktigt med insatser för att lärare ska kunna agera. Jag vill ta fasta på något som statsrådet nämnde i sitt anförande: att tydlig nationell uppföljning är viktigt. För vissa barn är skolan den trygga platsen. Det är där man har sina vänner och en trygghet när andra delar av ens liv är mer problematiska. Men för andra elever är skolan platsen där man inte känner trygghet utan utsätts för trakasserier, kränkningar, mobbning, hot och våld. Från utbildningsutskottets sida drev vi på om att vi ska göra en nationell uppföljning av statistiken över frånvaro för att se hur skolorna arbetar med att följa upp elever som inte är i skolan.