prot · H909128 · 2022-06-10 00:00:00 — Sedan noterar också utskottet att Nato som organisation har ett uttalat mål att arbeta för att skapa förutsättningar för en värld fri från kärnvapen och vidhåller ett starkt engagemang för rustningskontroll, nedrustning och icke-spridning. Det är också viktigt. sprids i den svenska debatten uppfattningen att Nato som organisation skulle vara något slags samtidens . Det är inte så. Däremot är det ett faktum, och det har hitintills berörts lite av några partier, att det som just nu utgör det tydliga hotet mot vårt lands säkerhet, vårt närområdes säkerhet, är ryska kärnvapen. Det är de som är baserade i . Det är de som vi har skäl att frukta. Därför är just rustningskontroll viktigt, och därför är det också bra att Nato har den hållningen. från var inne på något jag i grunden tycker är bra, nämligen hur vi ska använda Natomedlemskapet. Det är den centrala frågan. är det ett faktum att sex partier är för ett svenskt Natomedlemskap, och två är emot. Det innebär att hela diskussionen som jag har utkämpat i kammaren är över. har ansökt om Natomedlemskap. Det finns en kompakt majoritet för ett Natomedlemskap. är det att börja fundera över hur vi ska använda medlemskapet. Vad är medlemskapets innehåll? Där ser jag framför mig att det handlar om att vi är hela nu när två länder ansluter till samma säkerhetslösning som de tre övriga. och ansluter sig till , och . Det handlar om att stärka det nordiskt-baltiska, och det är därför , och är de mest hängivna länderna internationellt för att påpeka hur viktigt det är att och verkligen blir medlemmar. Det handlar också om att i grunden stärka norra . Vi borde prata om Nordnato. I fråga om Nordnato kan vi titta på de nya medlemsstater som kom med 2003–2004, det vill säga , och . De är inte kärnvapenbestyckade – lika lite som och . Det är absolut relevant att tala om detta. I just innehållsfrågan borde även de Natokritiska partierna kunna ansluta sig till , som Socialdemokraterna ansluter sig till genom att vara för ett medlemskap. När det tillsätts en försvarsberedning efter valet borde vi diskutera just den säkerhetspolitiska linjen. Jag är inte säker på att vi blir överens, och det har vi inte alltid blivit tidigare i Försvarsberedningen, men jag är ganska säker på att en bred majoritet kan mejsla fram det som ska bli den säkerhetspolitiska linjen, nämligen en medlem som är en lojal bidragande säkerhetsleverantör i Nato. Jag yrkar bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande. 149 PER (MP) replik: Jag tackar för viljan att diskutera vad som ska gälla för nu när vi ser ut att bli medlemmar i . Den diskussionen har varit närmast helt frånvarande från samtalet under hela processen som ledde fram till att Natoansökan skickades in. Här har , vilket mer än många andra känner till, varit en stark röst för kärnvapennedrustning globalt. går vi med i en militärallians som har medlemmar som innehar kärnvapen. Det är nog inte svårt att se att det är besvärligare att å ena sidan ta skydd under ett kärnvapenparaply och att å andra sidan försöka avveckla världens kärnvapen. Den konflikten är ändå ganska uppenbar. Om därtill ska tillåta att kärnvapen placeras på svensk mark är det ännu svårare att föra en sådan linje internationellt. Då ser vi en risk för att ytterligare en röst för fred och nedrustning i världen tystnar. Man ska vara medveten om att det finns konkreta påtagliga risker med att ha kärnvapen i vårt land. Kärnvapen är verkligen raka motsatsen till defensiva vapen. De kan bara användas i offensiva syften i attacker mot andra länder. Att ha ett sådant vapen i , oavsett om det är i fred eller krig, anser vi inte gör oss tryggare. Tvärtom gör det till ett konkret hot. I krig är ett hot också samma sak som ett mål. Det är också uppenbart att kärnvapen medför risk för olyckor som inte har med krig att göra men som det har funnits en hel del av under historiens gång. drar ansökan om medlemskap ut , som det verkar, och det kommer ett val. Det skulle kunna vara så, vilket vi kommer att arbeta mot, att kommer att avgöra inställningen till ett Natomedlemskap. Därför vore det bra att höra deklarera vad anser ska gälla. Vad kommer ni att driva om ni får bestämma inriktningen efter valet? 150 HANS (M): Det har under de parallella Natodiskussionerna i Republiken och i lite fyndigt sagts i svenska medier att är ett för vuxna. Jag måste säga att jag saknar det vuxna gröna partiet. Det finns i . I har de gröna varit aktiva och konstruktiva, och inte minst har utrikesminister använt kärnvapenhotet som ett av argumenten för ett finländskt Natomedlemskap. Jag måste ändå konstatera, herr talman, att vi nu har talat i ganska många timmar dels på basis av regeringens utrikesdeklaration, dels med anledning av motionen. Men är i praktiken helt renons på att prata om hur ska trygga sin säkerhet. Man kommer med olika former av invändningar, men man pekar inte på vad man vill ha i stället. Hitintills är det få gånger det tydliga hotet mot nämns, nämligen de ryska kärnvapnen. Det är det som åtminstone de finländska vuxna gröna ser. Det knåpas ihop lite halmgubbar i den svenska debatten. Det första är att är en organisation som bygger på enhällighet: Vill inte ett land, så vill inte ett land. Det är inte heller så att andra länder inrättar baser och placerar ut kärnvapen, utan det sker oftast genom att ett land vill. Vi ser att , och ingenting hellre vill än att ha permanenta baser med amerikansk personal stationerad. Ett krig rasar i deras närhet. Det finns en diktator som hotar med kärnvapen, kemvapen och invasion. Jag önskar att de gröna i skulle komma in i debatten och tala om de reella hoten. 151 PER (MP) replik: Den här typen av debattformat går ut på att ställa frågor och sedan få svar. Det vore intressant nu när har ytterligare ett inlägg att höra vad just inställning är. Jag tolkar som att han tycker att en moderatledd regering – om det blir så efter valet – inte ska ställa några som helst krav på Natomedlemskap. Det lät inte som att det fanns något ställningstagande i det sa över huvud taget. Om jag hörde fel får gärna rätta mig när det gäller vad anser att en eventuell moderatledd regering efter valet skulle anföra i fråga om vad som gäller för i ett Natomedlemskap. Jag kan kvittera med att säga att det finns vuxna partier som tillhör skara internationellt som gör ett helt annat ställningstagande än vad och gör här. I till exempel och är de, mig veterligen, vuxna nog att se att det finns andra sätt att skydda sitt land på än att bara vara med i Nato. har kanske inte velat lyssna på det som vi har sagt under hela processens gång, men vi säger att det går att fortsätta med den inriktning som har intagit. Det handlar om att fördjupa försvarsförmåga. Där står vi tillsammans i Försvarsberedningen för att förstärka försvarsförmåga. Det gäller både det militära och det civila försvaret. Det är en inriktning som vi står bakom, och jag hoppas att fortfarande också gör det. Vi anser också att försvarssamarbetet med andra länder ska fortsätta att fördjupas. Det gäller våra nordiska grannländer, som har en liknande syn på demokrati och mänskliga rättigheter som , med Natomedlemmar, med europeiska länder. Där har i regering verkat för att fördjupa samarbetena internationellt med i försvars- och militärsamarbeten. Självklart finns det andra sätt att skapa större trygghet även i en orolig värld där vi har ett krig inpå knutarna. Det är något som oroar också oss i , och vi anser inte att vi ska stå stilla. Där har i alla fall jag gett besked. väntar jag på besked om vilka kriterier som ska gälla för Natomedlemskap. 152 HANS (M) replik: Det är utmärkt att man vill bygga svensk försvarsförmåga. Men den svenska försvarsdoktrinen har byggt på att kämpar och håller territorium ”i avvaktan på”. I avvaktan på vad, tror ? I den analysgruppsrapport som lades fram säger man följande: ”Den säkerhetspolitiska krisen har även åskådliggjort gränserna för Natos åtaganden gentemot icke-allierade genom att klargöra att artikel 5 enbart avser försvar av de allierade. Det finns ingen partnerdimension i Natos kollektiva försvar.” Vill man veta att man får hjälp av andra länder är det medlemskapets väg som gäller. Annars tror man. Man kan vädja. Man kan vilja. Men det är bara som medlem man kan veta. När det gäller frågor gav svaret även om han kanske inte fullt ut formulerade det på det sättet. Det som ett antal länder har gjort när det gäller så kallade förbehåll är inte att föra några förhandlingar. Man förhandlar inte in ett medlemskap. Man önskar att bli inbjuden som medlem av den västliga försvarsalliansen. Det är vad har gjort. Däremot har ett antal länder när de väl blivit upptagna som medlemmar markerat unilateralt, alltså från sin sida, hur de ser på medlemskapet. Som jag sa, herr talman, är inte Nato något annat än en organisation där man fattar gemensamma beslut. Det är inte så att något annat land kastar en militärbas på det nyupptagna landet. Det är inte så att man tvångsplacerar kärnvapen på dess territorium. Om det landet inte önskar ha det så, då blir det inte så. Av de länder som tillkommit som Natomedlemmar har inget fått kärnvapen. En sådan markering görs när accepterar att bli upptaget som medlem. 153 (V) replik: Jag vill inte lova att lägga ned mitt Natomotstånd riktigt . Det kommer att fortsätta ett litet tag, till dess att har ratificerat ett eventuellt avtal med Nato. Även efter det lär vi fortsätta någon sorts kamp, om än på lägre nivå. Jag tycker ändå att den diskussion som säger sig vilja ha, det vill säga om medlemskapets innehåll, i sig är väldigt relevant. Jag tycker att det var den diskussionen som Per initierade , och det är en diskussion som jag gärna hade sett också i de säkerhetspolitiska överläggningarna. Om jag tolkar rätt vill han ha den diskussionen i den försvarsberedning som startar efter valet och att vi gör ett eventuellt uttalande först den dagen vi har ratificerat ett avtal. Jag tror att det finns ett värde i att göra den typen av konstaterande tidigare. Jag skulle ändå vilja att lovar att det, om de mot förmodan skulle hamna i regeringsställning, kommer ett unilateralt uttalande från sida om att inte ha kärnvapen på svenskt territorium. Vi har ju sett att partiledare i gled lite i kärnvapenfrågan. Sedan har han backat från det. Men det skulle vara mycket starkare om ni kunde säga det , före valet. Det är ju så med kärnvapenbestyckade fartyg och flygplan och sådant att de kommer från Natoländer och kan vara här på övning. har vi egentligen ingenting som reglerar det. Där skulle lagstiftning vara mycket bättre, som föreslår i motionen och som jag tidigare föreslagit. Jag förstår inte varför inte kan tänka sig liknande lagstiftning som , eller . Men åtminstone ett uttalande skulle redan nu göra klart att till exempel båtar inte ska dyka upp med kärnvapenbestyckning. Det är ju knappast så att de stannar till någonstans på vägen och dumpar kärnvapnen när de kommer på att de ska till på övning. 154 HANS (M) replik: Mitt i allt detta fanns det i alla fall glädjande små korn. öppnar för att när saker och ting väl är fullbordade faktum avveckla det militanta motståndet, som då blir mer av ett pacifistiskt motstånd. Det tycker jag är en bra utveckling. Ärligt talat, herr talman, ser vi samma utveckling i ett antal Natoländer – exempelvis , där SV har börjat markera att man kanske får leva med Nato. Jag tycker att det är en utmärkt ordning. Själv hade jag kunnat leva med Nato , som jag har varit inne på. Så här är det: Jag tycker att man ska tala om Natomedlemskapets hela innehåll. Ni pekar på olika delar, och det är intressant. Men det är just därför jag menar att en säkerhetspolitisk analys hade varit viktig. Hur påverkar medlemskapet oss när det gäller försvarsplanering? Vad blir vårt ansvar i vår del av världen? Hur ska vi agera tillsammans med andra? Ska det innebära till exempel air policing över ? Ska vi kunna bidra med trupp, kanske till och med stationerad, i , , eller – tre länder som inget hellre vill än att ha fast baserad trupp från andra länder? Sådana saker tycker jag också vore otroligt värdefulla att diskutera. Vill delta i en sådan diskussion tycker jag att det vore välkommet. Sedan kanske vi inte landar i samma slutsatser. lägger fram ett konstruktivt förslag, precis som vi gjort tidigare. Redan när vi tillsammans med fyra andra partier fick majoritet för en Natooption sa vi att regeringen borde bjuda in till säkerhetspolitiska samtal. Jag vet inte riktigt var var. var definitivt emot så länge man var en del av regeringen. Men jag tror att vi vinner på att prata tillsammans. Därför menar jag att när accepteras, när alla länder har ratificerat, finns det anledning för regeringen att ta fram hur vi ska ta emot det. Jag tycker att man ska vara ganska minimalistisk. Men kärnvapen är absolut ett sådant område som man varit inne på. 155 (V) replik: Jag får nog konstatera att inte heller jag får jättetydliga besked av , även om jag i grunden välkomnar den typ av framtida diskussioner som ser framför sig. Jag tror att det är bra om vi från de politiska partierna lyssnar på varandra och diskuterar utrikespolitik, säkerhetspolitik och försvarspolitik i dialog med varandra. En ny försvarsberedning kommer att ha ett viktigt arbete framför sig. Oavsett om det blir ett svenskt Natomedlemskap eller inte är det många frågor som ska behandlas på dess bord. Jag tycker att borde vara lite mer inlyssnande när det gäller förslaget att ha lagstiftning mot kärnvapen på svenskt territorium. Det skulle vara konfliktavhållande för andra stater att veta att det inte finns kärnvapen på svenskt territorium som kan tänkas användas i namn. Det är därför det är så viktigt att ha det. Sedan kan vi diskutera de frågor som kommer till bordet med. Ett Natomedlemskap innebär ju att vi behöver samarbeta med andra länder för att försvara , där det finns en rysk enklav i form av och där ryska har en liten del av . Där behöver man hitta sätt att försvara svenskt territorium och andra staters territorium i utan att för den skull riskera att starta en konflikt där man möter olika militära aktörer på ett felaktigt sätt. Låt oss återkomma till de diskussionerna! Men jag vill fortfarande gärna ha lite klarhet om att inte vill se kärnvapen på svenskt territorium. 156 HANS (M) replik: Jag tycker att innehållsdiskussionerna är väldigt viktiga när det gäller just hur vi definierar oss som en säkerhetsbidragare i norra . Jag välkomnar att vi kan föra de samtalen. Av de länder som blivit inbjudna och accepterat att bli Natomedlemmar relativt , det vill – , , , – och äldre Natomedlemmar som och är inga kärnvapenbärande. Det gör, som jag och mitt parti understrukit , att det finns en typ av nordeuropeisk lösning. Exakt hur man ska hantera och lösa detta får man kanske diskutera. Det har skett på lite olika sätt i olika länder. På den punkten är jag på en likartad linje som socialdemokraten . Jag tycker också att det finns ett mervärde i att vi pratar med varandra i – det tycker jag är viktigt – men också i att och pratar med varandra så att vi formulerar oss på ett likartat sätt eftersom vi går in i Natomedlemskapet tillsammans och kommer att bidra tillsammans. Jag menar att det finns en stor styrka och ett stort värde i att vi också formulerar oss på ett likartat sätt. Det är inget som man mejslar fram här, i en debattduell mellan Natomotstånd och Natoanhängarskap. Men jag tror att det är viktigt att man hittar den typen av svensk linje. Det är faktiskt så att i den mycket farliga tid vi lever i är detta relevanta frågor. Men det är ännu mer relevant att också diskutera hur vi bygger och säkrar svensk säkerhet och hur vi förhåller oss till det faktum att de kärnvapen som just nu är riktade mot oss som ett hot, de är ryska. 157 (SD): har lämnat in en motion om Nato och arbetet mot kärnvapen, detta med anledning av pågående Natoförhandlingar. Motionen inleds med följande text: ”Säkerhetsläget har försämrats dramatiskt i vårt närområde . Den europeiska säkerhetsordningen är satt ur spel. En demokrati i har blivit invaderad av en auktoritär stat som försöker frånta landet sin rätt till frihet och självbestämmande. Ohyggliga, grova krigsbrott som våldtäkter och massmord på civila, rapporteras nu från en rad platser där de ryska soldaterna dragit fram. Närmare 14 miljoner människor i har tvingats på flykt, många tusen civila har dödats.” I riksdag är vi alla som bekant enade i synen på vad Putinregimen just nu utsätter sitt demokratiska och fredliga grannland för, varför det är lätt att skriva under på motionens inledande text. Precis som befolkning förtjänar vårt fulla och absoluta stöd behöver vi dock utgå ifrån det kritiska säkerhetsläge som skapats samt rusta för vad som kan ske . Av den anledningen blir det en aning märkligt att förstå sig på resonemang, som faktiskt skulle såra vårt land. Inte minst historiskt har vi sett hur velat skrota försvaret och i stället närmast velat möta militära hot med saft och bullar. Att saknar all trovärdighet i fråga efter fråga är inget nytt, i synnerhet inte när det kommer till försvars- och säkerhetspolitik. Tyvärr ser vi det även . Med detta sagt, herr talman, tänkte jag redogöra för hållning i denna fråga. Först och främst, när det kommer till basering av kärnvapen, bör i samband med inträdet i Nato naturligtvis understryka de för oss allra viktigaste punkterna, men å andra sidan kan vi inte skapa en situation där vi redan från början frambringar intrycket att vi går med i Nato men inte står upp för dess grundläggande syften. har fördelen att ha två geografiskt, historiskt och kulturellt närstående grannländer. Jag talar naturligtvis om och , som har varit med i Nato sedan organisationens grundande. Vi bör därför kunna sätta upp motsvarande villkor för vårt deltagande och samma restriktioner beträffande kärnvapen som dessa två länder har gjort. Allt annat vore direkt oansvarigt. bör undvika att hamna i en särställning. Nato skiljer sig från EU såtillvida att Nato är en mellanstatlig organisation, medan EU delvis bygger på överstatliga beslut. Därmed kan Natoländer skilja sig mer från varandra utan att det får negativ effekt för andra medlemsländer. Det är naturligtvis positivt. Risken bör därför vara relativt låg för att ska hamna i den situation beträffande Nato som vi har sett i EU, genom att vara en nation som står lite utanför med i flera avseenden andra förutsättningar än exempelvis tätbefolkade länder i . Jag vill ändå understryka vikten av att inte ställa krav vid ett Natointräde som kan leda till att redan initialt betraktas som besvärligt eller motvilligt. Vidare bör inte inom Nato ställa orimliga krav på andra medlemsländer. Nato är nämligen en samarbetsorganisation för självständiga stater med olika bakgrund vars huvudsyften är att dels minska krigsrisken genom gemensamt försvarssamarbete, dels stötta medlemsländer som angrips militärt. Detta samarbete innebär inte att medlemsländerna behöver inta samma positioner i olika frågor som inte är knutna till försvaret. bör därför inte heller inom Nato ställa krav på andra medlemsstater i frågor som inte berör försvaret. geografiska läge är också något som är värt att lyfta upp i denna debatt. I Natos grundläggande fördrag, Washingtonfördraget, stadgas tydliga begränsningar i kravet att bistå allierade. Dessa handlar dels om alliansens defensiva syfte, dels om geografiska avgränsningar. I detta avseende är det värt att understryka att även efter ett inträde i Nato måste kunna prioritera försvaret av det egna landet utifrån våra geografiska och andra förutsättningar. bör vidare inte fatta beslut som kan begränsa baseringen av andra Natoländers trupper eller materiel här. Exempelvis kan behov av kort- eller relativt långvarig basering av andra Natoländers trupper eller materiel på inte uteslutas och bör därför heller inte försvåras av svenska principbeslut fattade i fredstid i samband med Natointrädet. Avslutningsvis kan jag inte stå här utan att nämna det ytterst bisarra med att , med uppbackning från , önskar avveckla den svenska armén. Jag trodde att den typen av verklighetsfrånvända förslag hörde hemma i historieböckerna. Men jag kan faktiskt inte tolka yrkande 6 i den motion som vi diskuterar på annat sätt, då man säger att inga permanenta Natotrupper ska finnas på svensk mark. Om är med i Nato kommer våra svenska trupper också att vara Natotrupper. Att bifalla detta yrkande, som och vill, innebär per definition att inte heller svenska trupper ska kunna placeras permanent på svensk mark om är med i Nato. Av denna och många andra anledningar, herr talman, önskar jag yrka avslag på reservationen och bifall till utskottets förslag. 158 (C): Som vi konstaterade i den förra debatten förändrades den europeiska och transatlantiska säkerhetspolitiken i grunden . brutala angrepp mot det demokratiska, självständiga och kärnvapenfria gjorde att alla vaknade. Det visade att saknar respekt för internationell rätt, ingångna avtal och givna löften. Det är i denna verklighet som sökt medlemskap i . Det handlar om att säkerhet måste sättas först. Därför finns nu ett brett stöd i och också ett starkt folkligt stöd, om man får tro opinionsundersökningarna, för att tillsammans med ska bli medlemmar i . Och en ansökan är inlämnad. och vill inte gå med, och det är skälet till den motion som finns på bordet . Jag har respekt för att man har olika uppfattningar. Så har det varit när debatten har förts. och har också varit tydliga med att de vill ratificera den förbudskonvention som tackat nej till och sagt att vi inte ska ratificera. Mot den bakgrunden blir det inte så konstigt att läsa den motion som lagt på bord, herr talman. Det är viktigt i denna diskussion att notera att och nu aktivt försöker undergräva och skapa misstroende mot alla institutioner som försöker bidra till att reducera hoten från massförstörelsevapen. Den verkligheten är något som vi måste förhålla oss till. Jag hoppas att detta, när vi når NPT-översynen i , inte kommer att innebära en framgång för ytterligare grundskott mot den internationella ordning som vi har skapat när det gäller kärnvapen och kärnvapenanvändning genom NPT. I den här debatten har det hetat att det inte har varit någon debatt om detta och att det var därför motionen väcktes. Man har sagt att det inte har funnits någon debatt om dessa frågor. Men jag själv har varit med i många debatter om detta – här i kammaren och på olika offentliga möten. Nog har det pågått en debatt ? Sedan kriget i förändrades debatten och diskussionen. Det var detta som ledde fram till den första utredningen, den bertelmanska utredningen, som presenterades 2014. Det var för att uppmärksamma och se våra internationella samarbeten. Det var en del i den säkerhetspolitiska debatten, som vi hoppades skulle komma som en följd av den utredningen. Men tyvärr valde regeringen – och det får man väl säga att hade ett ansvar för – att inte låta utredningen vara ett underlag för en bred debatt. Det hade ju kunnat skapa en sådan diskussion. Vi fick också en debatt som följde på den utredning som kom utifrån totalförsvarsbeslutet, den bringéuska utredningen, som presenterades 2016. Även den hoppades vi skulle kunna vara en grund för en bredare politisk debatt om svenska internationella samarbeten, om säkerhetspolitik och om försvarssamarbeten, liksom om Natomedlemskap. Men även där valde regeringen, med , att inte låta den bli en del av en bredare debatt. Vi föreslog att man skulle skicka ut den brett på remiss och skapa en diskussion om detta. Men nej, den hamnade i byrålådan. Så kom då förbudskonventionen. Den renderade också en utredning, som den dåvarande regeringen tillsatte, den lundinska utredningen. I den utredningen lyfte man faktiskt fram rätt många av de frågor som rör både kärnvapenavskräckning och avskräckningspolitik i stort. Man tog upp frågan om kärnvapenparaplyer och hela den debatt som den här motionen nu har föranlett. Den utredningen blev det ett remissarbete på, och också där blev det rätt många debatter.