prot · H909110 · 2022-05-10 00:00:00 — Det justerade protokollet utkommer eller som talmannen bestämmer. Talare som vill göra anmärkningar mot snabbprotokollet ska anmäla detta den tredje vardagen efter sammanträdet. § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att Per Åsling (C) återtagit sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare upphört för (C). § 3 Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att (M) inträtt som ersättare för (M) för hennes ledighet –. § 4 Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att partigrupp anmält som suppleant i socialförsäkringsutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald –till § 5 Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:475 Interpellation 2021/22:475 Åtgärder för att stödja offer för sexuellt våld i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2021/22:477 Interpellation 2021/22:477 Utvisningar av kurder av Amineh Kakabaveh (-) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 7 Anmälan om faktapromemoria vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM85 Förslag till översyn av regelverket för geografiska ursprungsbeteckningar på vin, alkoholhaltiga drycker och jordbruksprodukter samt skyddade beteckningar för jordbruksprodukter COM(2022) 134 till miljö‑ och jordbruksutskottet § 8 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:KU14 Ett ändamålsenligt skydd för tryck‑ och yttrandefriheten 2021/22:KU17 årsredovisning 2021/22:KU19 Kompletteringar till regelverket om säkerhetsskydd i och dess myndigheter 2021/22:KU35 arbetsformer 2021/22:KU37 Bättre villkor för kommersiell radio 2021/22:SoU32 Ändrade övergångsbestämmelser när det gäller medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik 2021/22:AU11 Genomförande av arbetsvillkorsdirektivet 2021/22:AU13 om bosättningslagen 2021/22:SkU24 Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa 2021/22:SkU25 Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar 2021/22:JuU26 Våldsbrott och brottsoffer 2021/22:JuU19 om ersättning till rättsliga biträden i brottmål 2021/22:JuU53 Biometri i brottsbekämpningen § 9 Svar på interpellationerna 2021/22:469, 473 och 474 om plastpåseskatten 1 Finansminister (S): har frågat mig om jag avser att verka för att plastpåseskatten avskaffas. har frågat mig om jag avser att utvärdera plastpåseskatten avseende miljönytta och intäkter till statskassan samt om jag avser att låta plastpåseskatten fortsatt finnas kvar. har frågat mig om jag ämnar göra några justeringar i plastpåseskattens konstruktion och om jag ämnar se över plastpåseskattens fortsatta existens. Syftet med skatten är att uppnå EU:s förbrukningsmål för plastbärkassar och därigenom minska nedskräpning och spridning av mikroplaster. Enligt förpackningsdirektivet ska medlemsstaterna minska förbrukningen till maximalt 40 plastbärkassar per person och år till utgången av 2025. Förbrukningen av plastbärkassar rapporteras av , och på så sätt kan vi se om vi uppnår förbrukningsmålet. Uppgifterna förbrukning är ännu inte färdigställda men väntas presenteras senare i vår. var förbrukningen 55 tunna plastbärkassar per person. Enligt och , som på uppdrag av myndigheten genomfört en utvärdering, har införandet av skatten haft stor påverkan på förbrukningen av plastbärkassar i . bedömer att förbrukningsmålet är inom räckhåll. 2 (SD): Som en följd av januariöverenskommelsen infördes en skatt på plastbärkassar. Kassarna beskattades med styck, och mindre, tunnare kassar som används för frukt och grönt beskattades med styck. var redan vid införandet starkt kritiska till skatten och påtalade att miljöeffekten skulle utebli, att plastpåsar som säljs i i ytterst ringa grad bidrar till nedskräpning samt att den fiskala effekten skulle bli mycket mindre än vad regeringen påstod. , ganska exakt efter införandet, kan det konstateras att vi hade rätt. Skatten är en total flopp på alla sätt och vis. Miljömässigt är den en flopp. Skatten infördes på alla svenska plastbärkassar utan hänsyn till hur påsen är tillverkad. Det betyder att även återvunna miljökassar omfattas – ja, till och med helt komposterbara kassar tillverkade av enbart förnybar råvara. Anledningen var att de såg ut som plastbärkassar. Det är ju så dumt att det inte finns ord för det. Andra typer av plastpåsar, till exempel de som bröd ofta kommer i, är fria från plastskatt. Även avfallspåsar på rulle, ofta importerade och gjorda av fossil plast, är skattebefriade, liksom fryspåsar, blixtlåspåsar och svarta sopsäckar. Vad händer då när man inför en sådan här missriktad skatt? Förut bar svenska folket hem sina matvaror i en svensktillverkad kasse av återvunnen plast, som man sedan använde att ha barnens badkläder i innan man stoppade den i sopkärlet hemma och lät den återvinnas igen genom att bli el och värme i ett värmekraftverk. har försäljningen av papperspåsar i stället ökat kraftigt. Varför är då detta dåligt? Jo, papperspåsar kräver mer energi vid tillverkning och har väldigt litet användningsområde efter det att man burit hem sin mat i dem. Redan där är de sämre för miljön. Men dessutom tar papperspåsar ungefär åtta gånger så stor plats som plastpåsar. Det medför ökade transporter till butikerna, med stor miljöbelastning som följd. Dessutom, fru talman, försvinner ju inte behovet av avfallspåsar bara för att regeringen inför en skatt på bärkassar. Användningen av plastpåsar på rulle har ökat lavinartat. Denna påse är skattebefriad och inte sällan importerad och gjord av fossil plast. Som om inte detta vore nog måste all den plast som förut samlades in och återvanns för att bli plastpåsar nu eldas upp eller läggas på deponi i andra länder. Det blir alltså en miljömässig jätteflopp. Ekonomiskt sett är skatten också en flopp. Regeringen beräknade att den skulle inbringa cirka 2,8 miljarder . Det verkliga utfallet blev i stället ungefär 300 miljoner, alltså 2 ½ miljard mindre än förväntat. Detta hade man kunnat förutse genom att titta på andra länder. Men regeringen såg det inte komma. Det är så många fel med den här skatten, fru talman, att ingen på riktigt kan vilja ha den kvar. Frågan är om regeringen kommer att påbörja arbetet med att ta bort den redan nu eller om vi måste vänta tills vi har en ny regering innan vi kan avskaffa den ineffektiva plastpåseskatten. 3 (M): Tack för svaret, ministern! Tyvärr är det bara att konstatera att plastpåseskatten inte har gjort något gott för klimatet utan snarare tvärtom. Vi ser hur användningen av plastkassar minskat drastiskt till förmån för enklare avfallspåsar, precis som vi hörde tidigare. De svenska plastbärkassarna är i regel tillverkade av förnybart material, och en plastkasse används innan den blir soppåse. Avfallspåsarna på rulle, å andra sidan, tillverkas i andra länder och produceras av fossila material. Lägg därtill de långa transportvägarna. I finns en av de ledande svenska tillverkarna av plastbärkassar. När ni införde plastpåseskatten tappade företaget av sin försäljning på den svenska marknaden, och man var tvungen att säga upp av personalen i , vilket var en dramatisk förändring. Trettio personer blev uppsagda och utan arbete. Jag funderar kring detta med plastbärkassar. I de svensktillverkade används återvunnen råvara, vilket måste vara väldigt smart sett till cirkularitet och ur miljösynpunkt. Skatten innebar att man drog undan mattan för ett av de företag som lyckats absolut bäst i denna bransch. Anser ministern att plastpåseskatten ska vara kvar, utformad som den är ? 4 (M): har stora problem med låg tillväxt, hög arbetslöshet och en kriminalitet som når nya höjder . Det är fortsatt ett grundläggande problem att det inte lönar sig tillräckligt att gå till jobbet . upplever väldigt många att regeringen helt enkelt inte levererar det man kan förvänta sig, antingen det gäller sjukvården, skolan, brottsbekämpningen eller äldreomsorgen. Det gäller också den gröna omställningen. tilldelades regeringen den kanske inte så smickrande utmärkelsen slöseri för sin klimatpolitik. Regeringen säger att miljöskatternas andel av skatteinkomsterna ska öka genom en kraftfull grön skatteväxling med höjda miljöskatter. Det är skattehöjningar som ska bidra till en ökad sysselsättning som klimat- och miljömålen nås. Det låter ju bra. Men tyvärr, finansministern, ser facit lite annorlunda ut. Det tydliga problemet med de olika så kallade miljöskatterna som regeringen har drivit igenom och fortsätter att driva igenom är att de ofta har ingen eller bara marginell effekt på miljöproblemen som jobb och tillväxt hämmas. Regeringen har både förra mandatperioden och ägnat sig åt att införa och höja en mängd skatter i miljöns namn som enligt mig hämmar jobb, tillväxt och innovation: flygskatten, drivmedelsskatten, kemikalieskatten, skatt på avfallsförbränning och plastpåseskatten, för att nämna några. Om jag har förstått det hela rätt har regeringen lyckats med att höja hela 46 skatter under de som man har haft regeringsmakten – skatter som snedvrider den svenska konkurrenskraften, hämmar jobben och lägger ett lock på den innovationskraft som har funnits. Inte minst har den funnits inom plastindustrin, som har investerat och lyckats med konststycket att få till en cirkulär plastanvändning inom svensk handel och industri. Svenska producenter av bärkassar går före och driver på utvecklingen till ett mer hållbart samhälle med stor innovationsförmåga men straffas för detta av regeringens symbolpolitik. I stället för att uppmuntra innovationskraft och stötta svenska företag väljer regeringen att snedvrida konkurrensen för svensk innovationskraft och gynnar utländska producenter av miljömässigt sämre plastpåsar på rulle. För mig är detta både anmärkningsvärt och absurt. Vi ser nu resultatet av plastpåseskatten. Finansministern fick ju inte ens in sina beräknade skatteintäkter! Det bidde en tumme, och detta på bekostnad av både svenska företag och miljön. Finansministern, är det inte hög tid att backa bandet och stå upp för svensk innovationskraft? 5 (S): Tack, övriga deltagare i debatten! kommer det lite nya åhörare. Vi får väl konstatera att det som ligger till grund för plastpåseskatten är ett EU-direktiv om att minska antalet plastpåsar med 90 kassar per person. Det handlar alltså om att minska nedskräpningen till följd av användandet av plastkassar. När jag växte upp var detta med plastpåsar ingen stor grej. När man åkte till butiken var det ganska självklart att man hade med sig sina kassar. Jag kan ta mina egna mor- och farföräldrar som exempel. För dem var det givet att man inte använde en plastkasse, utan man hade med sig egna, ofta hemsydda, kassar. Detta har folk gjort i generationer. Mina föräldrar har gjort på samma sätt, och jag själv använder min farmors sydda kassar när jag åker och handlar. har vi hört ett par interpellanter nämna den fiskala delen, alltså den finansiella delen, när det gäller denna skatt. Men huvudsyftet med skatten är ju egentligen inte att få in pengar utan att förändra ett beteende. Jag tänker att om mina far- och morföräldrar och mina föräldrar kunde klara av att ta med sig kassar till butiken när de skulle handla vore det väl konstigt om det inte skulle vara möjligt att begära det också av vår generation och av er generation, ni som sitter på läktaren lyssnar. Det kan inte vara helt omöjligt att ändra ett beteende. Hur har då effekterna av skatten sett ut? konstaterar att försäljningen av plastpåsar har minskat. Det har varit för att papperskassarna har ökat kraftigt, precis som vi har hört här tidigare. Även om det gäller sämre och tunnare kassar är det en minskning av plastanvändandet. Och icke att förglömma: Huvudsyftet har faktiskt varit att minska nedskräpningen. Detta är på individnivå. Men tittar vi på en högre nivå kan vi se att till exempel också kommunernas användning av plast minskar och övergår till annat material. Det ser vi när det kommer till exempelvis återvinning av sopor. Hur ser det då ut med användningen – hur ofta använder vi de papperskassar som vi köper? har gjort en undersökning, och det visar sig att bland dem som har svarat på undersökningen är det nio av tio som säger att de har med sig kassar som de köpt tidigare. Även om skatten nu beskrivs som både ett ekonomiskt och ett miljömässigt misslyckande kan vi se att det hände något med oss som konsumenter när skatten infördes. Vi ändrar vårt beteende. Kunde tidigare generationer klara av att ta med sig tygkassar tror jag att vi skulle kunna klara av att göra det också. När det kommer till innovationskraft och att göra viktiga saker för miljön är plastpåseskatten en mycket liten del. Den stora påverkan handlar om industrin, för att nämna något. Jag kommer från , ett av de län som verkligen har gynnats av regeringens klimat- och miljöpolitik. Vi har legat i framkant. I stället för att säga som , att basindustrin är ”basically gone”, har regeringen vågat satsa på innovation och utveckling, så att vi är världsledande i klimatomställningen. Det är en lite större fråga än bara detta med plastpåseskatten, som ju är en liten detalj i sammanhanget. Det vill jag bara få sagt. 6 Finansminister (S): Jag är otroligt engagerad i klimatpolitik, att ska bli ett av de första länderna i världen som blir helt klimatneutralt och världens första fossilfria välfärdsland. Jag talar gärna innovation, utvecklingskraft och nya jobb i den här klimatomställningen. Jag kan bara notera att vi i prisas internationellt för vår klimatpolitik och för den förändring som har uppnåtts när det gäller att minska utsläppen liksom den stora investeringstakt som finns i klimatneutrala industrier runt om i . är ju ett land som har bestämt sig för att ligga långt framme i klimatomställningen. Jag tycker att vi får allt fler bevis för att den offensiva klimat- och miljöpolitiken också ger effekt i tillväxt och nya jobb, för det skapas väldigt stora investeringar i . I detta stora perspektiv blir plastpåseskatten väldigt liten. Jag ska säga till ledamöter att detta inte är en fråga som jag är väldigt engagerad i. Det här är inte den fråga som jag mest går igång på. Det är inte en stor skatteintäkt för samhället. Det är kanske inte heller den största principiella frågan om man ska titta på hur ett skattesystem ska utvecklas. Jag har förstått att vissa partier gör det här till en väldigt stor fråga. Det är lite svårt att begripa det, men man kan naturligtvis utse alla skatter. De har olika vikt för mig och olika betydelse. Jag vill föra tillbaka den här diskussionen till att trots allt är del av EU. Vi har att EU-direktiv som säger att vi ska minska plastpåsarna i ganska radikalt. Det är liksom ett uppdrag vi har. Det finns en tidtabell. Det finns ett åtagande som ska leva upp till, och då får vi väl göra det. Vill ledamöterna ha något helt annat än en plastpåseskatt får de väl presentera andra idéer så att kan leva upp till de åtaganden som finns och som är bundet av. Det är väl liksom den grundläggande utgångspunkten i detta. Den grundläggande utgångspunkten i detta är väl alltså att minska plaståtgången i samhället och därmed minska nedskräpningen i naturen – främst spridningen av mikroplaster. Det är ett direktiv som ligger. Vill man ändra direktivet kan man driva den frågan om man vill, men så länge direktivet finns måste ju uppfylla det. Man kan alltid driva med olika skatter eller säga att de är misslyckade, men att detta har dragit in mindre pengar än beräknat borde ju vara någon form av succé, om man vänder på det. Det innebär i så fall att folk har valt att inte köpa plastkassar utan göra på annat sätt, och därmed har intäkterna till staten blivit mindre än beräknat. Skatten har alltså reducerat användningen av just de plastpåsar som EU-direktivet säger att vi ska minska användningen av. För mig är detta inte den största frågan, även om jag tycker att den förtjänar att tas på allvar utifrån perspektivet att vi ska minska plastanvändningen och därmed nedskräpningen i naturen. Men hade detta varit den absolut viktigaste frågan för de partier som är engagerade hade de kunnat göra justeringen senast. Ni gjorde ju skattejusteringar när ni hanterade budgeten , och då hade ni väl kunnat göra den här ändringen. I så fall hade plastpåseskatten inte varit kvar. Jag har alltså lite svårt att få ihop tonläget och engagemangsnivån med frågans betydelse. Det är dock klart att vi har ett jobb att göra för att få ned plastanvändningen i samhället. Detta är ett direktiv som EU har fattat beslut om och som ska uppfylla. 7 (SD): Det är väl fantastiskt att detta inte är en fråga som statsrådet kommer att sig blodig för – då tycker jag att vi helt enkelt sätter oss ned och plockar bort skatten! Jag kan nämligen inte på något sätt förstå hur man kan försvara att den här skatten finns kvar. Jag vet inte om statsrådet har fått hjälp av en partikollega här just för att försöka förklara varför den här skatten ska behållas. Detta är inte en debatt mot henne, men eftersom hon är här måste jag ändå lyfta följande fråga. Jag var inte med då man tog med sina tygpåsar för att handla i matbutiken, men jag undrar vad man då slängde sina sopor i. Man slängde ju inte soporna i den tygpåse man hade haft med sig till butiken för att bära hem varorna i; det är jag helt säker på. Jag måste också fråga varför det är så viktigt för Socialdemokraterna att ändra ett beteende när förändringen innebär sämre miljö, sämre villkor för företagen och att det blir sämre för konsumenterna. Jag kan inte förstå det. Den här skatten är dålig för miljön eftersom den leder till ett ökat användande av fossila engångspåsar och andra förpackningar. Försäljningen av papperspåsar, som kräver mer energi, har mer än fördubblats. Dessa påsar används i regel bara en gång, och renhållningsarbetare vittnar om den enorma mängd papperspåsar som måste tas om hand. Skatten bidrar inte heller till minskad nedskräpning; jag kan inte säga det nog . Vi hade nämligen inget problem med plastpåsar i naturen. När den här skatten infördes utgjorde plastpåsar av det skräp som hittades i naturen, och enbart av det var de påsar som är beskattade. Den fryspåse som du har grillkorven i eller den korvbrödspåse som råkar flyga iväg när du är ute och grillar i skogen är inte belagda med skatt. Om nu syftet var att minska nedskräpningen på riktigt hade väl även den typen av påsar beskattats. Svenskarna åker inte heller till och slänger sina plastbärkassar i havet – vi är tvärtom mycket duktiga på att ta hand om och återvinna vårt avfall. Även i fråga om resursförbrukningen misslyckas regeringen: Det går åt mer energi till alternativpåsen. Användningen av fossil plast ökar, och vi återvinner nu mindre. Hur är det då med det EU-argument om minskad plastpåseanvändning som statsrådet använder, fru talman – håller det? Nej, det gör ju inte det. Förpackningsdirektivet innehåller ett mål om att minska förbrukningen av plastbärkassar till 90 påsar per person och år . Detta uppnådde vi , utan skatt. Vi var också på god väg att nå målet om 40 påsar per person och år till 2025 – utan skatt. Sällanhandeln hade redan börjat ta betalt för bärkassarna, och de återvunna miljöpåsar vi köpte våra livsmedel i återanvändes till . Detta var alltså ett bra system som fungerade men som regeringen gick in och förstörde. Sen kan man också diskutera vad EU menar med ”plastbärkasse”. Menar man de tunna, odugliga och fossila påsar som man får gratis när man köper mat i den lokala livsmedelsbutiken när man är på semester i södra – eller syftar man på svenska, återvunna miljöbärkassar som återvinns? Men när EU säger ”Hoppa!” frågar den ”Hur högt?”. I stället borde man fundera ett varv extra och faktiskt göra det som är bra för miljön, som är bra för svenska företag och som är bra för konsumenter på riktigt. Anser statsrådet att skatten på något sätt varit lyckad? 8 (M): Tack för svaret, ministern! Ja, den här frågan engagerar, som alla skattefrågor – så är det. Jag skulle dock vilja hänga upp detta lite grann på EU-direktivet. Det var ju inte riktigt nödvändigt att införa en skatt, utan det hade räckt att se till att plastbärkassar inte tillhandahölls kostnadsfritt . Detta framkommer från flera organisationer som är väl insatta i den här frågan. genomförde det så kallade plastkassedirektivet, då butikerna började informera konsumenterna om fördelar vad gäller miljöpåverkan med en minskad förbrukning av plastbärkassar. Redan det gav ju en bra effekt. Dessutom tog de flesta butiker betalt för bärkassarna, vilket innebar att vi uppfyllde direktivet. Vi i har också varit unika i att utveckla våra plastbärkassar med i regel väldigt låg miljöpåverkan, vilket jag nämnde tidigare. För att återkomma till vad som kan hända för företag och branscher måste jag få läsa upp vad en näringslivsföreträdare säger: Det är klart att det känns väldigt hårt när politikerna driver en politik som missgynnar företag som ligger i framkant globalt. Jag frågar nu finansministern: finansministern låta plastpåseskatten finnas kvar trots den begränsande effekten både för miljön och för statsfinanserna? 9 (M): Det finns säkert många där uppe på läktaren som undrar varför vi engagerar oss så mycket i plastpåseskatten. Finansministern taggar ju inte riktigt igång, men jag kan tala om varför vi lägger så mycket energi på just plastpåseskatten: Nej, det kanske är inte det största problemet vi har att ta tag i, men det blixtbelyser varför vi har problem med både tillväxten och en hög arbetslöshet – och varför regeringens klimatpolitik handlar mer om plakatpolitik än om en grön omställning. Oavsett vad finansministern och regeringen säger kan jag nämligen konstatera att det är vårt svenska näringsliv och dess innovationskraft som bär ledartröjan vad gäller den gröna omställningen. Man har insett vad som krävs och gjort stora investeringar för att vi ska få en klimatomställning på riktigt. Trioworld, som nämndes innan, är ett sådant företag. Deras plastbärkassar består av återvunnen råvara. Ser man till cirkularitet och tänker på det ur en miljösynpunkt innebar plastpåseskatten att man drog undan mattan för ett av de företag som lyckats allra bäst – och gjorde att 30 personer fick lämna sitt arbete. Ett annat företag heter Gaia Biomaterials. De har utvecklat påsar som är nedbrytbara och kan användas upp till 50 gånger – men som ändå ska beskattas. Jag kan för övrigt tala om för att en tygpåse ska användas 1 000 gånger innan den har lönat sig. Och vet ni varför Gaia Biomaterials påsar ska beskattas? Jo, precis som sas här tidigare beskattas de därför att de ser ut som plastpåsar. EU har dessutom lagt ned i utvecklingen av det här materialet, Biodolmer, vilket även har ingått i EU:s miljöprogram Life. Först får man EU-medel för att utveckla en miljöanpassad produkt och lyckas, för att nu bli straffbeskattad i . Jag ska återge vad , grundare av Gaia Biomaterials, har sagt: Det är rent åt skogen och tar i princip knäcken på hela vår utveckling av miljöanpassade plastpåsar. Jag har arbetat för att ta fram material som är lika bra som plast, fast mer miljövänliga. Och när jag har lyckats göra något riktigt bra slår man undan benen för mig. Det här visar bara hur politiken arbetar mot svensk forskning inom klimatområdet. Hade företagit blivit undantaget skatten hade man utökat produktionen i och anställt ytterligare 20–30 personer. blir det i stället en flytt utomlands. Jag kan också konstatera att även EU är kritiskt till den svenska lagen om skatt på plastpåsar och uppmanar regeringen att skissa på ett svar på vad en plastpåse är.