prot · H90979 · 2022-03-04 00:00:00 — får ökade resurser och ska jobba ännu närmare , och med den nya utredningen, som vi ser fram emot att komma vidare med, ger vi inte minst polisen nya befogenheter men också tullen kopplat till kamerorna. Det görs också en stor översyn av regelverk. Som sagt: Mycket har skett, mycket sker och mycket återstår att göra. 98 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Ja, mycket återstår att göra, och verkligheten säger något annat än statsrådets svar. I morse tittade jag hur det ser ut när det gäller efterlysta maskiner. efterlystes totalt 272 entreprenadmaskiner, redskap och traktorer i . Av dessa var 204 maskiner och redskap och 68 traktorer. Av de 204 efterlysta maskinerna återfanns enbart 29 stycken, vilket innebär att 75 maskiner och redskapen är borta, Det är . Av de 68 efterlysta traktorerna hade 22 återfunnits, vilket innebär att 46 stycken, eller , är borta. Mycket tyder på att dessa maskiner lämnar landet. Polisrapporten jag nämnde konstaterade att det var beställningsjobb. De kriminella hade en lista på vad de skulle hämta, och sedan lämnade grejerna landet . Tyskarna har tagit ett antal transporter med stulna bilar från . Min gamle chef kunde raljerande säga att eftersom E6 och är vidöppen är det bara att köra ut det man har stulit – och lite så är det. Entreprenadmaskiner och traktorer är ju inget man bär under armen över gränsen, utan enda chansen att få ut dessa stora, tunga maskiner är med lastbil. Det är viktigt att få till en samordnad funktion med och polisen för att bryta ned de kriminella nätverken och deras möjligheter att skapa ekonomiska resurser. När man knäckte Encrochat visade det sig att det kom in tio gånger mer narkotika i än vad man tidigare hade klart för sig. Då förstår man omfattningen av det som rinner över gränsen och det behov vi har av att se till att skydda gränsen för den typen av transporter. Men det räcker inte, utan det krävs också att man har ett vakande öga på vägarna i landet så att man kan bromsa den operativa verksamheten. De kriminella är oerhört effektiva och vet exakt vad de ska hämta för att sedan köra ut ur landet. Jag var själv aktiv inom polisen när en tjuvgömma togs uppe i . Man hade samlat på sig material som man hade stulit och gömt ute i skogen, och sedan kom en lastbil för att hämta det och köra det ut ur landet. Men polisen hade fått kännedom om vad som var i görningen och hade spionerat ett tag, och de tog det gäng som hade ägnat sig åt stölder. När polisen hade fått tag i dem visade det sig att de hade varit här tidigare fast under andra namn. De byter identiteter så att det ska bli svårare att spåra dem. Myndigheternas förmåga att sätta käppar i hjulen släpar efter. Vi har ständigt diskuterat. Det ena är tullen, det andra är polisen och det tredje är en annan myndighet. Vi måste i stället se till att myndigheterna får fler samarbetsytor för att ta de kriminella, annars klarar vi det inte. 99 Finansminister (S): Jag är intresserad av höra om har fått signaler från om att de inte tycker att de samverkar med polisen när det gäller att komma åt till exempel internationella stöldligor. Min bild är att polisen och är väldigt stolta över det underrättelsesamarbete de har. Det är möjligt att jag har fel på denna punkt och att har andra uppgifter. Det är de facto så att regeringen har gett uppdrag till myndigheterna att samverka och att de nu har etablerat samverkansforum inom ordinarie strukturer, bland annat mellan just tullen och polisen. När det gäller de internationella stöldligorna är det ett enormt prioriterat arbete som regeringen har gjort för att stoppa stöldligorna från att ens komma in i . Om man har begått brott har man inte rätt att komma in, och samarbete med andra länder kan vara avgörande för att hindra de kriminella ligorna från att komma in. Vi har skärpt straffen för både systematiska stölder och häleribrott. Vi har också skärpt straffen för inbrott i bostäder eftersom vi tidigare hade för låga straff som gjorde att blev mer attraktivt än andra länder för att begå den typen av systematiska stölder. Vi har ökat det internationella samarbetet både inom och med våra grannländer för att komma åt stöldligorna. Vi samordnar arbetet mellan polis och tull, som jag redan har nämnt. Vi gör det nu lättare att utvisa kriminella och se till att fler kriminella som döms för brott i får tillbringa sin fängelsetid i sina hemländer snarare än i . Vi förstärker tullens resurser. Det har vi gjort , och det fortsätter. Deras fokus ligger mycket på att förstärka kontrollen vid gränsen och dessutom på ny teknisk utrustning för att kunna komma åt de kriminella. Vi gör en historisk satsning på polisen med fler anställda. Vi har aldrig haft fler poliser än just , och det kommer fler. Vi jobbar dessutom systematiskt med kamerafrågan , inte minst i gränsnära zon. Och sedan har vi det förebyggande arbetet där polisen har samverkanspersoner när det gäller brottsförebyggande arbete just mot de internationella stöldligorna i varje polisregion runt om i . Där jobbar man med grannsamverkan, båtsamverkan och fler saker, och vi ser att när man gör den typen av arbete minskar stölderna ganska dramatiskt. Detta är ett viktigt arbete. Jag blir lite förvånad över att målar upp bilden att tullen och polisen inte samarbetar. Det är inte min bild i denna fråga. 100 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det gäller att lyssna. Vi behöver ha fler vägkontroller. De är alldeles för få. Det är där samarbetet ska vara. Att man har ett jättegott samarbete mellan den vanliga, reguljära polisen och tullen har jag aldrig ifrågasatt, men vi har alldeles för få tjänstemän ute på vägarna som kan ingripa mot denna typ av verksamhet. Sedan har vi detta med att de byter identitet. Om de har straffats en gång som i dyker de upp som nästa gång. Det är det som är kruxet. De byter identitet och växlar . Här gäller det för alla myndigheter att vara på tåspetsarna för att komma åt denna typ av kriminalitet. Bilarna byter identitet. Om de går norrut har de en nummerplåt, och går de söderut har de en annan. Så det gäller att vara med i matchen. Det är lite intressant att se vad försäkringsbolagen skriver. , utredningschef på försäkringsbolaget , skriver: ”Den internationella, organiserade brottsligheten rör sig mer eller mindre fritt i . Hur är det möjligt att alla är överens om krafttag men att det ändå inte händer någonting?” Det undrar hon. Hon skriver också: ”Problemet är att tull och polis saknar resurser och befogenheter. är särskilt utsatt eftersom risken att ertappas och dömas är försvinnande liten, och straffen så milda att det ändå inte fungerar avskräckande. greps sju personer i med 1 034 katalysatorer. De häktades, men släpptes.” Det var . Det är verkligheten. Det måste bli mycket tuffare tag. Så sent som pratade jag med mina gamla kollegor inom trafikpolisen. De har inte fått några utökade resurser. De är inte fler tjänstemän ute på vägarna. Det är detta problem som vi står inför. 101 Finansminister (S): Om det sista kan vi vara helt överens. Vi behöver fler kontroller ute på vägarna. Det är detta som har som plan. Dessa yrkeskategorier är ganska välutbildade och tar att utbilda, och därmed tar det att få dem på plats ute på vägarna. Det kommer att behövas bättre kontroller både för att bekämpa brottslighet och för att se till att det är ordning och reda på våra vägar. Annars flaggar vi ju ut vår åkeribransch, så som vi har gjort historiskt sett då vi egentligen inte hade något regelverk. Vi hade en regering tidigare som inte brydde sig om dessa frågor utan snarare avreglerade hela denna marknad, vilket ledde till stora problem för åkarna och för de människor som utnyttjades. Här har vår regering vidtagit en lång rad åtgärder för att strama upp det hela. Vi har skärpt straffen för de organiserade och systematiska stölderna och dessutom förstärkt tullen och polisen, och vi går vidare med att använda modern teknik för att komma åt detta. Jag ser fram emot att fortsätta att stärka arbetet när både tullen och polisen växer så att vi får fler kontroller på vägarna, med användning av modern teknik för att se till att stöldligorna inte kan operera i på det sätt som de har gjort. Man kan vara ganska nöjd med att konstatera att en del av arbetet bär frukt. Om man tittar på stölder av båtmotorer och båtar och på inbrott i hus ser man att antalet har gått ned , men mer arbete återstår. De kriminella gängen är väldigt finurliga. De ändrar sig, och beroende på var den stora lönsamheten finns ändrar de modus och tjänar pengar på det. Vi ska inte låta dem få terrorisera eller operera här. Mer arbete återstår, men på detta område kan man verkligen säga att politiken har levererat mycket och kommer att fortsätta att leverera. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:349 om utebliven justering av skatten på bränsle 102 Finansminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att sänka energiskatterna i enlighet med det löfte som utställdes i samband med införandet av reduktionsplikten. Regeringen aviserade redan vid införandet av reduktionsplikten att reduktionsnivåerna skulle öka och att koldioxidskatten kan komma att justeras utifrån den ökade biodrivmedelsinblandningen, och det har också skett . Till exempel har regeringen, för att möta ökade drivmedelspriser till följd av ökad inblandning av biodrivmedel, sänkt energi- och koldioxidskatten på bensin och diesel samt därutöver pausat den så kallade bnp-indexeringen för både 2021 och 2022. Enligt reglerna i energiskattedirektivet och i lagen om skatt på energi ska bränslen som används som motorbränsle beskattas som sina fossila motsvarigheter, om det inte finns ett statsstödsgodkännande för bränslet. I samband med att reduktionsplikten infördes började därför biodrivmedel inom reduktionsplikten att beskattas med samma energi- och koldioxidskatt som bensin och diesel. hade det inblandade biobränslet varit skattebefriat. Drivmedelspriserna har stigit kraftigt , och vi följer prisutvecklingen noga. Orsaken är främst det allt högre oljepriset, men också en ökad inblandning av hållbara biodrivmedel inom ramen för reduktionsplikten. När det gäller drivmedelsskatterna har dessa inte höjts aktivt . Regeringen har tvärtom lämnat ett förslag till om sänkt energiskatt på bensin och diesel. 103 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Bränslepriserna har verkligen slagit i taket, som det ser ut , och vi befinner oss i ett nödläge. Det finns åkerier som lägger ned, och många kommer att gå i konkurs. Vi kan inte ha ett dieselpris som ligger på litern – det finns inte planer i världen. Hur ska vi klara industrin och dess transporter? Hur ska vi klara skogsindustrins transporter? Hur ska vi klara jordbrukets transporter när det inte finns någon som har råd att tanka lastbilen? Det går bara inte. Man får ofta höra från regeringen att det är världsmarknadspriset som sätter priserna. Då är det märkligt att världsmarknadspriset är lägre i . Det är något annat som är fel. Jag har kollat priserna. kostar dieseln 18,84 i , och priset i är 24,77. var priset 18,42 i . har alltså ungefär samma pris som vi hade då. Det är någonting annat som är fel, och det är i huvudsak reduktionsplikten som är boven i dramat. Regeringen måste göra någonting. Jag utgår från att statsrådet tar en snabb marsch tillbaka till och sedan vidtar en åtgärd för de svenska åkerierna, för det här går inte. I går lyssnade jag på ett inslag från . Det handlade om en åkare som heter i . Han kommer att lägga ned sitt företag på grund av de höga dieselpriserna. Han har avbeställt sin nya lastbil, vilket också innebär att den chaufför som han hade tänkt anställa inte får sitt jobb. Det finns inga marginaler kvar, säger . Det finns också ett radioinslag från . Jag läser: höjdes riktpriset för en liter diesel med . Det blir en miljonsmäll i åkeriets bokslut, och i ett större sammanhang tappar våra exportföretag konkurrenskraften mot omvärlden. Då vet jag inte vad som händer med , säger . Inslaget kommer från . I sitt svar skriver statsrådet att regeringen följer prisutvecklingen noga. Det är väl ingen som har ett intresse av att regeringen följer prisutvecklingen noga om det inte blir någon åtgärd! Det här går inte. har långt om länge kommit med en debattartikel där man ifrågasätter detta. Det går inte att ha den här prisutvecklingen. Man kan inte konkurrera på marknaden när ligger så högt jämfört med övriga länder. Det finns åkerier som har dieselklausuler. De kan alltså höja priset för sina transporter. Men de släpar efter en till tre eller kanske upp , och en del har årslånga avtal. Det går inte. Jag pratade med ett åkeri som hade fått ökade kostnader på – nästan miljonen. Det har de tagit av besparingarna. Och när besparingarna är slut – vad gör man då? Då går företaget omkull. Hur ska vi då kunna få ut mat till butikerna? Hur ska vi få läkemedel till sjukhusen? Hur ska vi få dit den utrustning de behöver för att kunna operera sina patienter? Det krävs att det finns lastbilar som kan utföra transporten. Det krävs att det finns åkerier som kan leva på en sund marknad. Det är helt horribelt med litern. Det går inte! måste regeringen ta tag i det här, och det – helst . 104 Finansminister (S): Det är en viktig fråga som diskuteras. Vi har exceptionellt höga bensin- och dieselpriser i just . Om man tittar på prisutvecklingen ser man att den helt och hållet har att göra med kriget i . Det skapar en osäkerhet kring oljeleveranserna framöver och huruvida rysk olja över huvud taget kommer att användas i . Det driver nu upp oljepriset internationellt. Det gör situationen väldigt knepig. Det här är en akut situation inte bara i utan i många länder som ser att drivmedelspriserna ökar. Det måste man ta på allvar. är vi åtta in i kriget. Det är klart att osäkerheten just nu är ganska stor på marknaderna internationellt om vad som kommer att ske med drivmedelspriserna. Även om inte direkt är så exponerat mot i vår export eller import blir vi på det här området direkt påverkade av världsmarknadspriser. Det gäller både diesel och gas, även om är en ganska liten användare av gas i ett europeiskt perspektiv. Det gäller dessutom livsmedelspriserna, som redan har ökat och som kommer att öka framöver både på grund av dieselpriserna och på grund av andra insatsvaror som begränsas. Att tro att ett krig i inte påverkar prisbilden är inte realistiskt. Däremot måste vi fundera på hur vi sköter det här långsiktigt. Då tror jag att en viktig del är att vi långsiktigt inte kan vara beroende av Putins olja på det sätt som vi är , för han använder prisinstrumentet i politiska syften. Det såg vi när inte levererade tillräckligt mycket gas, som de gjorde tidigare, till . Då stack gaspriserna och energipriserna iväg också i . Trots att vi inte hade så mycket egen gasimport till ökade våra priser. Det som är viktigt att se är att vi också måste klara en annan kris. Det här är en kris, en krigskris, som vi har i . Den andra krisen är den långsiktiga klimatkrisen, där vi måste minska utsläppen från transportsektorn. Det som är bra här är att den långsiktiga omställningen av transportsektorn går hand i hand både med minskat beroende av och hans priser och med ett minskat utsläpp av koldioxid. Det är otroligt viktigt att ha dessa två frågor i huvudet . Vad kan man då göra här och ? kommer att släppa en rapport om hur de ser på både statsstödsregler och energifrågorna kopplat till en tool box – vad medlemsländerna kan göra eller kan förväntas göra för att hantera akuta situationer kopplade till exempelvis prisförändringar, som den som är uppe . Det är viktigt att vi förbereder oss. Vi tittar på olika scenarier, och vi tar frågan på väldigt stort allvar. Men man kan inte heller säga att den marknad som finns på området inte ska suga upp priseffekter. Om man har åkare som levererar till en har man ett ansvar att också se till att åkarna kan fortsätta att leverera. Då måste man justera priser. Det är så det är med alla insatsvaror. Om företag vill få leveranser framöver måste de också justera prisnivåerna så att dessa leveranser kan ske. Allting annat vore orimligt. Tänk er att de här företagen skulle slå ut sin egen leverantör av viktiga varor, läkemedel eller vad det nu kan vara – så kan inte ansvarsfulla företag agera. Det här är tyvärr en situation som vi ser inte bara i utan runt om i . 105 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Jag vill börja precis i slutet. Det är viktigt att man tar ansvar när man köper en transport, att man betalar och gör rätt för sig. Då tycker jag att statsrådet ska marschera till sitt kontor och ta kontakt med de statliga bolagen, för det är där vi har de stora bekymren. De vill inte höja. Det är bra. I är man i precis samma situation som vi. De är en del av , och de påverkas också av världsmarknaden. Men de har ett dieselpris som ligger på 18,84 per liter i svenska pengar. Jag kollade precis innan jag gick hit. Hur kan de ha det? säger att av bränslepriset i är skatt. Här har statsrådet alla möjligheter att justera så att vi landar på nivå med de andra jämförbara länderna och får en konkurrenssituation som fungerar. Jag säger inte annat än att vi måste ta ett ansvar för klimatet. Men vad hjälper det klimatet om vi slår undan förutsättningarna för vår industri, för företagandet och för att människor ska ha möjlighet att ta sig till och från jobbet eller ens ha ett jobb att gå till? Ni måste komma ut på banan och se vad det är som händer. Det är likadant om man ska ställa om. Det är jättebra. Men jag var på ett åkeri, ett av de större privata åkerierna, uppe i och diskuterade det här. Det var innan priserna hade dragit iväg så här. De ville ställa om till elektrisk drift på sina bilar. De kunde köpa en bil i stort sett som jag var där, och leverantören var beredd att leverera den. Dock fanns det en hake: Varken kommunen eller elbolaget var intresserade av att bygga ut elnätet, och de behövde ha för att kunna ladda lastbilen. De kunde alltså ställa om, men de kunde inte ladda. Och en lastbil som inte går att ladda är tämligen värdelös. Man har inte tänkt tanken färdigt hela vägen. Man lägger på en massa skatter och avgifter för att tvinga över till alternativa driftsformer, men det alternativa systemet fungerar inte. Här har man en läxa att göra inom regeringen, men den läxan kommer att ta tid att läsa in sig på. Ni måste göra någonting åt prisutvecklingen som den är . Annars står vi inför gigantiska problem. Ta bara en sådan sak som dricksvatten. Hur länge dröjer det innan det upphör att komma när man vrider på kranen? Vattenverken får nämligen inte de kemikalier de behöver för att säkerställa vattenkvaliteten. Dessa levereras med lastbil, och det förutsätter att det finns en lastbil att köra med. Ni är på väg att slå undan detta. Ni är på väg att slå undan förutsättningarna för industrins transporter. Hur ska mjölken komma från gård till mejeri? Hur ska den komma från mejeri till butik? Sedan är det inga bekymmer för den som ska till butiken; man kan ta sin cykel och åka dit. Men det måste finnas ett mjölkpaket när jag öppnar luckan till kylen. 106 Finansminister (S): Man får vara lite försiktig med vad man säger, som att vi inte skulle få vattenleveranser i på grund av att vi skulle ha några akuta problem med detta. Det har vi ju inte. Vi har kontrollerat allting , eftersom vi har en krigssituation i . Det finns goda leveranser. Det finns inga problem med vattenleveranserna i – bara för att skapa lite ordning och reda i debatten. Vi är helt överens om att laddinfrastrukturen måste byggas ut. Det är då otroligt viktigt att man gör de stora klimatsatsningar som vi har gjort i budgeten och som ofta vill dra ned på. Om man ska klara den utbyggnaden blir det inte bättre om man inte har de klimatinvesteringar som krävs. har kanske det bästa energisystemet i hela när det handlar om förutsättningar för att ställa om till elektrifiering. Det ska vi använda för att minska beroendet av såväl shejkers som Putins olje- och gaspriser i . Det måste vi göra. Tanken med kvotpliktssystemet – bara så att vi kommer ihåg det – var att inte alla skulle behöva köpa en elbil. Man skulle kunna fortsätta köra med sin diesel- eller bensinbil. Därmed skulle vi kunna använda till exempel den svenska tallens produkter för storskalig produktion av biodrivmedel till tanken så att man inte behövde köpa en ny elbil utan kunde fortsätta köra med en bensin- eller dieselbil men ändå minska utsläppen. Den här debatten blir lite haltande, för behöver ju inte ta ansvar för någon klimatpolitik. Ni har ju ingen klimatpolitik! Den här kammaren har bestämt att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030. På vilket sätt då? har inget sådant förslag. Det är lätt att stå här och säga saker, men om har bestämt att vi ska minska utsläppen från transportsektorn måste man ju göra någonting. Jag är den förste att säga att vi just nu har en orimlig situation. Då måste man agera. Man måste titta på olika vägar framåt. När det gäller vanliga människor som inte kan ta sig till och från jobbet därför att det blir så dyrt tycker jag att det är dags att utveckla reseavdraget, som inte har förändrats eller höjts –2009 – bara för att ta ett exempel. Jag noterar att Morell nu talar om att skatten borde sänkas. Det kan man väl diskutera. Man kan diskutera också andra stöd i denna krigssituation i för att kunna göra någonting här och . Jag konstaterar dock att budgetmotionen från Morell och inte innehöll några stora skattesänkningar på detta område. Ni ville inte ha indexeringen. , det är ju en justering, men det var inga stora skattesänkningar ni föreslog. Stå alltså inte här och låtsas som att ni hade stora förslag på skatteområdet som ni inte hade i er budget! Sedan enades ni om att göra en justering av skatten, och den var på . Det var det ni kom överens om med . Det var inte 3−4 kronor, som man kan få intryck av här i debatten. har vi en ny situation med ett krig i som påverkar priserna och skapar stor osäkerhet. Det måste vi förstås ta på allvar. Vi måste förstå var priserna kommer att ligga mer långsiktigt och hur det kommer att förändras och även titta på om det behövs insatser på olika områden. Vi visade det . När minskade gasleveranserna till och det drev upp elpriserna valde vi att införa en elpriskompensation som hushållen kunde ta del av. Det är klart att vi nu tittar på flera olika scenarier, för vi har en exceptionell situation inte bara i utan i hela . 107 (SD): Tack för svaret, statsrådet! För det första vore det bra om statsrådet läste våra motioner. Det vore en poäng om han gjorde det. Där står det att vi vill utöka takten i utbyggnaden av elen. Jag kan gärna leta fram sidan, men jag kan inte göra det just nu under de här . För det andra hjälper ju inte reseavdraget i den situation vi har . Det hjälper naturligtvis privatpersoner, men det vi pratar om är ju leveranser av varor, gods och nödvändig utrustning. Vattenleveranserna kommer att störas om inte lastbilarna kan leverera de kemikalier som behövs, för då kan man inte säkerställa vattenkvaliteten. Ni måste ju vara med i matchen och se vad som pågår! Upphör möjligheten att köra dessa kemikalier på grund av att det inte finns något åkeri som kan göra det kan man heller inte leverera vatten om man ska säkerställa kvaliteten på det. Man kan heller inte operera människor på sjukhusen om inte utrustningen kommer fram. går åkerier ut och säger: Vi klarar inte detta. Vi får ställa våra bilar. Då måste regeringen inse läget och förstå vad som är på väg att hända. Det här håller inte! När vi diskuterade budgeten låg bränslepriset strax . Det är en himmelsvid skillnad, för nu är vi uppe och tangerar . Det är ett nytt världsläge. Men världsläget drabbar ju även , och de ligger mycket lägre än vi. Då är det någonting annat vi måste göra för att återta möjligheten att driva vårt land framåt. Det är krig ute i . Jag är medveten om det. Men det hjälper inte att vi slår undan benen på vårt eget företagande och möjligheten för folk att jobba. 108 Finansminister (S):