prot · H90981 · 2022-03-15 00:00:00 — Om det vill sig riktigt illa kanske det inte ens kommer att finnas några företag eller människor kvar som har råd att bo utanför städerna. Jag undrar om detta är en risk som regeringen är beredd att ta eller ett offer som regeringen är beredd att göra, allt i den gröna omställningens namn. 50 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Precis nu fick jag ett meddelande från ett företag i . Där står: ”Vi driver ett litet åkeri i och har en otroligt tuff situation för att vårt företag ska överleva. Vi vill driva eget. Vi behöver inte tjäna en förmögenhet och leva lyxliv, men vi vill ha ett normalt, drägligt liv.” Detta kom direkt från en företagare ute på landsbygden. I går ställde en djurtransportör sina bilar därför att det inte gick att bedriva verksamheten. Det är ett krisläge. När vi inte kan få matproduktionen att fungera därför att det är för dyrt att bedriva verksamheten måste även regeringen reagera. Detta duger inte. Hur ska företagarna överleva? Hur ska de kunna producera det kött vi behöver när vi kommer till affären? Hur ska de kunna producera mjölken? Och vem ska transportera det till mejerier, till slakterier och slutligen till butiker, när det inte går att bedriva verksamhet därför att vi har ett bränslepris i som ligger långt över priset i våra jämförbara konkurrentländer? Det går inte. Det är enkel matematik. Jag hade bara en fyra i matte. Jag ber om ursäkt för det, men jag kan räkna så pass mycket att jag ser att det inte fungerar. Det är märkligt att regeringen konsekvent säger att det är Putins fel. Nej, det är det inte. Det är regeringens beslut som har fått konsekvenser för våra företag och för människors möjligheter att leva på landsbygden. Där måste regeringen tänka om. 51 Statsrådet (S): Jag tänker inte prata om vilka olika betyg vi hade eller inte hade, men om man inte tror att Putins invasion och krig mot betyder något för de insatsvaror som vi diskuterar här tror jag att man får sätta sig i skolbänken igen. Vi ser att priserna ökar i hela . Det är inte bara i vi får ökade priser på insatsvaror, utan det sker i hela . Det är ett tufft läge för många branscher, och en av ledamöterna tog upp jordbruket. Därför aviserade vi en stödmiljard i vårändringsbudgeten, och i och med den skattenedsättning och den tillfälliga skattesänkning på diesel och bensin som vi presenterade i går har vi gått ned till den lägsta så kallade nedsättning som vi kan ha i EU för just jordbruket. De åtgärder som vi presenterade i går var en bred palett. Jag såg i min telefon det förslag som presenterade och som jag tror uppgick till , som det aviserades, i alla fall i den tidning som jag läste, att det absolut inte behövdes någon ökning av andra skatter för att finansiera vare sig detta eller försvaret, utan i stället skulle utgifterna minskas. Då har jag en fråga till . Vad är det vill spara på i statens utgifter? Är det pensionerna? Är det äldrevården? Är det skolan? Är det äldreomsorgen? Är det sjukvården? Om man lägger fram ett paket på och säger att de ökade försvarsutgifterna, som jag tror att vi i bred enighet kommer att besluta om, inte behöver finansieras på något nytt sätt måste man också vara beredd att visa på vad man vill minska utgifterna. Detta tror jag vore intressant för svenska folket att få svar på. Vad är det man inte tycker behöver finansieras på det sätt som sker nu? Det pågår ett krig, och regeringen gör många åtgärder för att lindra effekterna av det krig som har startat i och med att de har invaderat . Man kan inte göra allt, men man försöker lindra många av de effekter som detta medför. Det är viktigt att försöka göra så mycket man kan. Därför presenterade regeringen i går den tillfälligt sänkta skatten på diesel och bensin. Denna drivmedelskompensation riktar sig än mer till dem som bor i glesbygder. Ytterligare medel går till klimatbonussystemet så att vi faktiskt också ställer om och inte gör oss så beroende av de varor som vi över huvud taget inte kan styra priset på. Elpriskompensationen förlängs i . Det blir även ett tillfälligt höjt bostadsbidrag till barnfamiljer så att de ska kunna konsumera den mat som vi vill att jordbrukarna producerar. 52 (SD): Jag tackar landsbygdsministern för detta. Jag hinner inte här gå in på vår vårbudget. Jag hinner inte heller bemöta det som landsbygdsministern har nämnt om marknadslösningar eller reseavdrag. Det var inte heller riktigt det som interpellationen handlade om. Jag har en artikel från med mig här . Rubriken lyder: De bor på sista utposten – har till centrum. Artikeln handlar om förutsättningarna för människorna i byn mellan och i min egen valkrets. Den beskriver verkligheten i en del av som jag inte vet om landsbygdsministern någonsin har besökt. Jag föreslår att landsbygdsministern läser artikeln. Jag skulle önska att hon försöker sätta sig in i dessa människors förutsättningar, och jag skulle önska att landsbygdsministern förstod att Saivomuotka inte är den enda byn i som har långt till precis allting. Jag kan även nämna , och , och listan kan göras lång. , när jag köpte min första dieselbil, kostade en liter diesel 9,90. , senare, har den tangerat ett pris som är så högt. Inte någon annan vara, förutom möjligen villor och bostadsrätter på attraktiva innerstadsadresser, har haft en sådan kostnadsutveckling. Eftersom är ett land som präglas av stora avstånd och gles befolkning som är beroende av bilen i vardagen är det min bestämda uppfattning att regeringens föreslagna åtgärder på området är långt ifrån tillräckliga. När jag nu avrundar denna debatt gör jag det med en oro för att landsbygdsministern, trots sina uttalade goda avsikter, inte riktigt förstår hur illa det är. Jag hade önskat att hon hade kunnat lugna ned mig på den fronten. 53 Statsrådet (S): Jag tror inte att några landsbygdsbor delar åsikten att reseavdraget inte har med landsbygden att göra. Det är naturligtvis en väldigt viktig förutsättning, speciellt för den by som ledamoten pratar om, att det finns ett fungerande reseavdrag för att man ska kunna resa till sin arbetsplats. Det gäller speciellt om man har de långa avstånd som ledamoten berättade om. Men jag kan också tala om för ledamoten att regeringen just nu arbetar hårt med att stötta och att försöka mildra effekterna för , det vill säga att stärka . Vi behöver göra båda dessa saker just . Det handlar om tuffa sanktioner mot som har inlett detta orättfärdiga krig. Detta gör vi på en mängd områden. Första gången som på riktigt hade chansen att besluta om en budget och lade fram en budgetreservation som gick igenom här i riksdag kunde jag egentligen inte utläsa en enda landsbygdssatsning i den. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:364 om roll som föredöme för svensk gruvnäring 54 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att öka det statligt ägda gruvbolaget , , anseende lokalt och på så sätt bidra till att stärka branschens anseende såväl lokalt som nationellt. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av och metaller som är viktiga för den gröna omställningen. Bland annat producerade av all järnmalm, av all zink, av allt bly, av allt guld och av all koppar inom EU 2020. har också en stark prospekteringspotential för innovationskritiska och metaller. Det är viktigt för regeringen att har moderna och effektiva tillståndsprocesser. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen (1991:45). Regeringen har tillsatt (M 2020:06) med uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en modernare och effektivare prövning enligt . Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen har dessutom tillsatt en utredning om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (N 2021:01). Utredningen ska analysera och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, till exempel minskad global klimatpåverkan, samt att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Därutöver har regeringen utsett en samordnare som kan facilitera samråd samt bistå med koordinering kopplat till de olika prövnings- och planeringsprocesser som krävs för omställningsprojekt inom industrin i och . ligger långt framme i klimatomställningen, tack vare stora gröna investeringar och en tydlig politisk riktning. Vi tänker driva på för en allt snabbare klimatomställning och för att vårt land ska ta sin del av ansvaret för att få ned utsläppen. Detta möjliggörs av en god tillgång till nödvändiga och innovationskritiska metaller och . För innebär det en möjlighet att bidra med metaller och som framställs på ett mer hållbart, miljöanpassat och socialt ansvarsfullt sätt än i omvärlden. ska fortsätta att utveckla gruvindustrin och vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. liksom övriga svenska aktiebolag lyder under aktiebolagslagen (2005:551), och det är därmed bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och den löpande förvaltningen av den operativa verksamheten. Regeringen är medveten om att den pågående samhällsomvandlingen i Malmfälten är av helt unik art. Enligt statens ägarpolicy ansvarar styrelsen i ett bolag med statligt ägande för att bolaget sköts på ett föredömligt sätt inom de ramar som det av beslutade uppdraget för bolaget, lagstiftningen samt statens ägarpolicy ger. Regeringen har förtroende för att hanterar samhällsomvandlingen på ett ansvarsfullt sätt. 55 (SD): Jag blev så ivrig när jag skulle få debattera med vår nya näringsminister att jag spillde ut vatten över mina papper, men jag lyckades i alla fall rädda mitt manus. Näringsministern och jag har en sak gemensam. Då syftar jag inte på avsaknaden av fagert hårsvall utan på omständigheten att vi båda ger uttryck för att vi älskar gruvor. Det är en hygglig grundförutsättning för dagens debatt, och den återspeglas delvis i det svar som näringsministern just gav och som jag härmed tackar för. Mycket av det näringsministern tar upp i sitt svar är bra. Möjligen skulle jag kunna kritisera att för lite har skett i de frågor som rör tillståndsprocesser, men det kan jag ju inte lasta honom för – han är trots allt hyfsat nytillträdd. Det är inte heller det den här debatten handlar om. är ett statligt ägt gruvbolag som är lite av juvelen i kronan av statliga bolag som svenska folket äger. Men även juveler kan ha sina baksidor, och i den här debatten vill jag peka på en. Jag tror att näringsministern och jag är rörande överens om betydelsen av för svensk industri och råvaruförsörjning. Jag som dessutom bor på en av produktionsorter kan vittna om betydelse för en hel bygds välmående och framtidstro. Jag har själv arbetat under jord i gruva i utanför och vet hur gruvan lever i symbios med samhället. Trots skakningar, sättningar, gruvdamm och liknande, trots att det mullrar i huset då man skjuter i gruvan och trots att hela huset ibland kan skaka till så att man tror att någon har kört in i garageporten på grund av sättningar är vi överlag mycket överseende med gruvverksamheten, som har en lång tradition på orten. Vi har också överseende med att stora delar av samhället rivs för att byggas upp på annan plats med alla de utmaningar det innebär och den sorg det medför för dem som ser sina barndomskvarter rivas och stängslas in. Men när statliga uppfattas som ett företag som inte gör rätt för sig utan gör avsteg från ingångna avtal med kommun och sätter sig på tvären när kommunen kallar till förhandling är det illa, och det väcker ont blod. Jag kommer att återkomma till det i mitt nästa inlägg, fru talman. Jag är övertygad om att näringsministern precis som jag är väl insatt i och förtrogen med gruvbranschens huvudsakliga utmaningar, där den sociala acceptansen uppges vara en. Det finns på vissa håll – primärt där det inte finns någon tradition av gruvbrytning – ett starkt motstånd mot gruvetableringar. Det är ett problem eftersom vi har en uttalad ambition att öka självförsörjningsgraden av en rad olika metaller och . Jag menar att det i ett sådant läge inte finns utrymme för det statliga gruvbolaget att spä på debatten och förse motståndarna med konkreta argument och negativa exempel ur verkligheten. Jag menar att det ska vara precis tvärtom – att det statliga bolaget ska gå i bräschen och vara ett föredöme i alla avseenden. Jag menar att näringsministern trots sitt i många avseenden positiva svar har missat att ge sin syn på just den saken, varför jag hoppas att han kan förtydliga sin syn på det. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 13 (forts.) Svar på interpellation 2021/22:364 om roll som föredöme för svensk gruvnäring 56 Näringsminister (S): Jag vill påminna om att vi började diskussionen med det enorma arbete som ligger framför med den stora omställning som sker inom svensk gruvhantering, inte minst i och . Jag delar bedömning att detta är en av de största industriomvandlingar vi över huvud taget har sett i . har officiellt berättat för oss att man avser att investera totalt i att ställa om produktionen i . Det handlar inte bara om att öka gruvdriften utan också om att börja framställa järnsvamp som ersättning för järnmalmspellets så att svenska gruvor också kan bidra till den gröna omställningen utanför gränser. Eftersom , som jag sa inledningsvis, stod för av all järnmalm inom EU 2020 tror jag att alla förstår betydelsen av det beslut som har fattat. Vi kan hjälpa resten av att sänka koldioxidutsläppen med motsvarande kanske 30–. En fantastisk utveckling! Dessutom har just annonserat att man har kommit på hur man kan ta ut restmaterial ur flödena från de befintliga gruvorna. Man planerar för att starta en ny typ av gruvverksamhet i , i ett företag som heter , där man i samarbete med bland annat ska börja ta ut ur det som går ur flödena från . Fantastiska fynd har gjorts i restmaterialen. Det handlar till exempel om av hela behov av sällsynta jordartsmetaller, hela behov av permanenta magneter och hela behov av gips. Det är alltså en fantastisk utveckling som genomgår. Naturligtvis medför dessa stora investeringar också en stor samhällspåverkan. Jag tror inte att någon är oberörd av de stora förändringarna. Man flyttar hela städer, och jag tror att många medborgare i både och har berörts både personligen och av de senaste årens väldigt intensiva debatt och diskussion om hur detta ska gå till, hur man ska ersätta de bostäder som försvinner när gruvan expanderar och hur man ska bygga nya, bra samhällen och städer vid sidan om. Jag har redan inledningsvis svarat att jag tycker att bolaget sköter detta bra, men det är klart att det finns medborgare som är oroliga för sitt boende och för hur man ska klara att utveckla de nya bostadsorterna. Det har också förekommit en del diskussion mellan kommunerna och . Det vore direkt oklokt av mig, fru talman, att ge mig in i den debatten, för det ska bland annat bli rättegång om de delar där man inte är överens. Det vore oansvarigt av en minister att göra en rättsprövning innan detta har kommit vidare. Vår syn är att bolagen sköter detta på egen hand. Vi har stort förtroende för att gör det på ett bra sätt. 57 (SD): Tack, näringsminister , för svaret! Det är fantastiskt att se denna utveckling på hemmaplan. Om jag går upp på hustaket kan jag se bort till min gamla arbetsplats. I , som ligger norr om , är man starkt påverkad av gruvbrytning. Stora delar av samhället har lösts in och avvecklats, och ersätter kommunala verksamhetslokaler enligt de avtal som är framförhandlade parterna emellan. När det gäller villaägare har man tillämpat lite olika modeller för att kompensera dem, och man har inte landat helt rätt i alla fall. Exempelvis har tvåvåningsvillor värderats som tvåvåningsvillor medan villor med inredd källare endast har fått markplanet värderat. Garage har räknats som tillbyggnader och inte ersatts och så vidare. En del känner sig lurade och väldigt illa behandlade i en process där borde värna mer om sitt anseende på orten. I östra är situationen än värre. Det är ett område som man 2012 pekade ut som ett utvecklingsområde som inte skulle påverkas av gruvdriften. Jag minns detta och kommer ihåg hur alla på orten skrattade åt det då vi visste att det redan var kraftigt påverkat av verksamhet. Trots att gång efter annan har reviderat sina planer och gjort avsteg från samverkansavtalet med kommun tillämpar man ännu frivillig inlösen av fastigheterna i östra till sämre villkor än för andra berörda parter. Trots att fastigheter i området råkar ut för omfattande skador, som sprickbildning, dörrar och fönster som inte går att öppna och stänga, vattenavbrott och så vidare, hävdade gruvbolaget först att det berodde på naturliga orsaker – för att sedan backa och mena att det inte går att utesluta att gruvan påverkar. Det som sker nu är att av det som ansågs vara ett utvecklingsområde i östra har avvecklats, vilket naturligtvis påverkar dem som bor kvar men också de kommunala förutsättningarna att planera snöröjning och fjärrvärme, exempelvis. Problem uppstår också då av elevunderlaget i skolan i östra har försvunnit. Alla inser att detta inte kan betraktas som ett utvecklingsområde trots att fortsätter att vidhålla att det är det. finns bara fragment kvar av det som varit östra . Därför har kommun försökt få till förhandlingsbordet men fått kalla handen, och i kläm är de människor som bor kvar där. Dessa människor uppger i enkäter att de vill flytta, och många av dem mår väldigt dåligt. Om ministern hade gjort ett studiebesök i östra och sett hur boendesituationen ser ut där hade han förstått varför. tycks vara oroligt för att öppna börsen. Jag är väl medveten om att näringsministern inte kan eller får detaljstyra statliga bolag, men ägardialog är trots allt tillåten. Min förhoppning är att ministerns partikamrat , som är styrelseordförande, trots allt är intresserad av hur regeringen ser på bolagets styrning. Om inte annat är jag det, och jag skulle vilja veta hur regeringen ser på vårt statliga gruvföretags roll som föredöme, även då det gäller att göra rätt för sig när dess verksamhet påverkar enskilda människor och verksamhet. 58 Näringsminister (S): Precis som du är inne på, , är det klart att vi alltid måste se till den enskilda individen och hur olika verksamheter berör den enskilda individen. Men att en näringsminister i varje detalj uttalar sig om de bolag vi förvaltar är ogörligt. Den statliga portföljen utgörs av 45 olika bolag, och det handlar om verksamheter som ganska ofta påverkar människors liv. Vi har en förvaltningsmodell där de bolag vi har i vår portfölj måste följa aktiebolagslagen. Du har alldeles rätt i att vi löpande har en ägardialog med bolagen. I detta fall har frågan varit uppe . Mina företrädare har varit på plats lokalt, och jag har också själv i tidigare roller varit på båda orterna för att se hur utvecklingen och arbetet fortgår. Den bedömning jag redogjorde för inledningsvis kvarstår dock, . Jag menar att har genomfört den stora omvandlingen av och med stort ansvar. Den konflikt som tar upp här i kammaren är det väldigt svårt för mig att ha en åsikt om. Det är som sagt en tvist mellan en kommun och ett bolag. Den ska inte jag avgöra i talarstol, utan den får avgöras av de rättsinstanser som är satta att göra det. Den stora bilden är ändå att den stora omvandlingen av , som ju började med beskedet om att hela skulle flyttas, har varit en enorm samhällsomvandling för två viktiga städer i norra . Det är inte klart , men helt tydligt är att man har kommit längre och längre i diskussionerna med berörda kommuner. Även om det i vissa delar har varit konfliktfyllt har det också i många delar funkat väldigt väl. De framväxande nya städerna är populära bland dem som bor där, och många vill flytta dit. Det kanske är en av orsakerna till att konflikterna blir djupare mellan bolaget och kommunen – inte vet jag. Men vi ska naturligtvis göra allt vi kan, och fru talman, för att det ska bli bra för alla människor som är boende där. Men att gå därifrån till att detaljstyra de statliga bolagen är jag inte beredd att göra. 59 (SD): Jag kan inleda med att säga att jag respekterar ministerns försiktiga hållning. Detta är ju inte helt okomplicerat. Men jag tror att ministern vet att det ska ganska mycket till för att jag ska uttala kritik mot svensk gruvverksamhet. På det stora hela är jag oerhört stolt och imponerad av svenska gruvföretags verksamhet och ledande position i flera avseenden. Men ser jag att något är fel är det befogat att lyfta det, i synnerhet som jag ser med oro på den negativa och skadliga opinion som sådant här kan ge upphov till. Jag skulle önska att näringsministern kom till för att bilda sig en egen uppfattning om situationen. Jag är nästan säker på att vår socialdemokratiska skulle uppskatta ett sådant besök. Jag kan också påpeka att detta är en fråga som drivs av alla politiska partier från vänster till höger i vår kommun, så jag avser inte att göra partipolitik av det här. Ministern får se det snarare som en inlaga från mig som representant för och och som en ledamot med ett särskilt intresse för gruv- och mineralpolitiska frågor. Om ministern får för sig att besöka hoppas jag att han får uppleva lite norrsken och att han kanske avlägger ett besök på Icehotel i vår grannkommun , som är ett bra exempel på en annan näring som näringsministern faktiskt ansvarar för: turism- och besöksnäringen. 60 Näringsminister (S): Tack för inbjudan, , att komma till ! Det är faktiskt i kalendern att jag ska göra ett besök i gruvnäringen i . Jag får ställa in mig på att också komma till ; det är alldeles uppenbart efter vad vi har hört här . Rent generellt är det mycket diskussion om hur vi ska kunna förse världen med de vi har tillgång till i . Det är klart att då måste de stora gruvbolag som vi har, som är fantastiska globala bolag, inte minst och , också agera lokalt på ett sådant sätt att det stärker förtroendet för gruvdrift generellt. Men trots detta och att jag är välvilligt inställd till en resa vill jag inte ge mig in i den enskilda konflikten som är mellan en kommun och ett bolag, för det vore fel av mig som statsråd att göra det. Men jag välkomnar inbjudan, och kanske vi kan träffas och se på det vackra norrskenet tillsammans. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:374 om SGU i 61 Näringsminister (S): har frågat mig hur jag och regeringen vill satsa på geologiska undersökning, SGU, i . undrar vidare vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underhållet i borrkärnelagret ska förbättras. undrar även om jag har för avsikt att ta några generella initiativ för att göra museet i tillgängligt och om regeringen kommer att göra hållbarhetssatsningar med koppling till kunskapsutveckling inom biologisk mångfald och rennäring i prospektering och mineralinformation. i är största arkiv för prospekteringsinformation. Från mineralkontoret i , där borrkärnearkivet finns, tillhandahåller SGU löpande vägledning och nationell prospekteringsinformation till både nationella och internationella företag. Det är ofta genom kontoret i som den första introduktionen i de svenska förhållandena sker, i alla fall för de internationella prospektörerna, inte bara när det gäller geologin, utan också i minerallagstiftningen och miljölagstiftningen. Inom ramen för informationen om miljölagstiftningen ges också viss information om hållbarhet, biologisk mångfald och rennäring. Det lilla museum som finns i Malåkontoret är ett samarbete mellan SGU och den ekonomiska föreningen inom ramen för myndighetens uppgift att marknadsföra som prospekteringsland.