prot · H90996 · 2022-04-08 00:00:00 — Att kunna kombinera eftergymnasiala studier med en elitsatsning möjliggörs bland annat genom idrottsrörelsens arbete med riksidrottsuniversitet och elitidrottsvänliga lärosäten. Dagens regelverk för sjukpenninggrundande inkomst är inte fullt ut anpassat till förhållandena på arbetsmarknaden med en stor variation av anställnings- och uppdragsformer. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att se över regelverket. Låt mig konstatera att det ordinarie statliga stödet till idrotten uppgår till , och i detta ingår stöd till verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Regeringen har även tillfört i extra stöd till hela idrottsrörelsen under pandemin, både i krisstöd och i återstartsstöd. 23 (SD): Elitsatsningen i har tyvärr inte fått någon större uppmärksamhet av politiken. Det märks nu inom idrotten. Trots att vi har lämnat och Paralympiska spelen bakom oss med ett rekordstort antal medaljer, och trots att vi har många elitidrottare i absoluta världstoppen får vi rapporter om att framtiden inte ser lika ljus ut – därav min interpellation. Jag är övertygad om att alla partier i den här församlingen vill idrotten väl. Vi vill se både breddidrottare och elitidrottare. Vi är generellt överens om idrottens inriktning och mål. Vi har inga större konflikter gällande idrott, oavsett vilket parti eller vilken ideologi vi tillhör. Av den anledningen borde vi även vara överens om att de larmrapporter som vi nu tar del av från är oroande. Och vi bör göra något åt den negativa trend vi hör om, eftersom vi är i ett tidigt stadium av den negativa trenden. Allt färre väljer att göra en elitsatsning. Det blir allt svårare att göra en dubbelkarriär, det vill säga att anpassa studietakten som man gör sin elitkarriär. En annan anledning är branschens försämrade villkor. Det är bra att regeringen har tillsatt en utredning som ser över sponsring och annan inkomst, så att det blir sjukpenning- och pensionsgrundande. Under pandemin har konstnärernas situation – de har en liknande situation med stipendier – uppmärksammats. En liknande lösning borde kunna göras även inom denna bransch. De idrottspolitiska målen har inte uppdaterats på väldigt . Det kanske är dags att göra det. genomförde en uppföljning, som kan ses som en utvärdering av de politiska målen. Men vad har hänt ? Med anledning av denna debatt vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Kommer Ygeman att verka och arbeta för en bred politisk dialog för att förbättra villkoren för de idrottsmän som väljer att satsa på sin idrott på elitnivå? I de idrottspolitiska målen står det mycket diffust och väldigt brett om hur vi ska nå toppen. Är statsrådet beredd att se över de målen? 24 Statsrådet (S): ställer två frågor till mig, förutom dem som ställdes i interpellationen. På den första frågan är svaret ja. På den andra frågan skulle jag också säga ja. Men vi måste väl också vara ärliga och säga: Det är nog inte de idrottspolitiska målen som avgör om kommer att vara lyckosamt eller inte, utan det är hårt arbete av väldigt många föreningsledare och idrottare där ute som ligger bakom framgångar. Det handlar också om möjligheten att ha ett bra föreningsstöd och att ha bra ekonomiska förutsättningar för sitt idrottande. Det är därför som vi skjuter till 2 miljarder . Det är därför vi har skjutit till under pandemin för att man ska kunna återstarta idrotten. Det är ju till slut så, även om vi ska ha elitsatsningar, att en stor bredd är en förutsättning för att få en framgångsrik elit. En framgångsrik elit har vi. Precis som sa har vi haft de framgångsrikaste . Enligt Greatest Sporting Nation, den årliga rankningen, är den tredje mest framgångsrika sportnationen i världen. har rankats så högt som elitnation. har vi varit så framgångsrika i . Då kan jag tycka att det är lite magstarkt, fru talman, att talar om att bryta en negativ trend. Det är tvärtom, . Vi ska fortsätta den positiva trenden. Det går bra för . Det har faktiskt aldrig gått så bra för . Det är kanske att även sverigedemokrater kan glädjas lite över framgångar och inte bara hitta fel. Gläds med , ! 25 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Det är väl precis det jag gör. Jag är jätteglad över att vi har så många elitidrottare i den absoluta internationella toppen. Men jag får också rapporter om att vi kanske inte har det så . Därför tycker jag att det är viktigt att man uppmärksammar ett problem som finns i branschen. Branschen pekar på en utveckling som går åt ett annat håll än det positiva. Jag vill ha denna interpellationsdebatt för att vi också framöver ska kunna glädjas åt och heja fram guldmedaljer och alla andra medaljer i stora internationella mästerskap. I de idrottspolitiska målen, som idrotten styrs av, kan vi läsa följande mening: ”Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft.” Jag tolkar det som en ganska diffus mening. Jag skulle gärna vilja att man har ett större engagemang och en större målsättning i de kulturpolitiska målen när det gäller just hur man når den internationella toppen. Och, som sagt, målen har inte uppdaterats . Det kanske är dags för en uppdatering. Förra regeringen valde att avsluta elitsatsningen . konstaterat att den satsningen var ett viktigt resurstillskott för idrottsrörelsens många landslagstrupper. Satsningen kom i särskilt hög utsträckning parasportare till del. Dessutom förbättrades samordningen av det samlade stödet till parasport och svensk elitidrott. Med tanke på hur bra den dåvarande elitsatsningen var och hur positiva effekter den hade vill jag fråga: Är man beredd att göra en ny elitsatsning för att få lika bra och höga prestationer bland våra idrottsmän? Vi ser effekten av den satsning som gjordes då. Eftersom vi inte har samma satsning är jag rädd att vi inte kommer att ha lika många elitidrottare på den absoluta världstoppen framöver. De har inte samma förutsättningar. Det är just detta som vi hör rapporter om från branschen – därav denna interpellationsdebatt. 26 Statsrådet (S): Vi sitter tillsammans med SOK, , och RF, , och pratar igenom deras bild av elitsatsning 2035. Jag tror att det är viktigt att säga att vi ska vara en del av det, men det viktigaste vi kan göra som politiker är att se till att det finns goda förutsättningar i hela landet att idrotta och att idrotta en bit upp i tonåren. är ett litet land med 10 miljoner invånare. Det avgörande för om ska kunna bli en framgångsrik idrottsnation är att så många som möjligt av våra ungdomar prövar idrott och prövar flera olika idrotter – gärna flera olika grenar. Det är det som gör det möjligt att sedan satsa på en elitidrottskarriär. Om vi inte har den fina folkrörelse som vi har och om det inte finns möjligheter att pröva på idrotter i skola och föreningsliv spelar det ingen roll hur stora elitsatsningar vi har. De som skulle vara föremål för de elitsatsningarna skulle nämligen i så fall göra helt andra saker i stället. Vi ska ha bra förutsättningar för dem som vill satsa på en elitidrottskarriär i . Vi ska ha en bra diskussion med och om hur detta utformas. Men det viktigaste politiska bidraget vi kan ge är att se till att alla människor som sliter hårt i vårt föreningsliv och som ligger bakom våra enorma framgångar har de bästa förutsättningarna. Jag kan inte göra annat än att tacka dem för det arbete de gör. Utan dem hade det inte varit möjligt att vara det tredje högst rankade landet i världen – ett litet, litet land längst upp i norr. Och utan dem hade det inte varit möjligt att göra våra mest framgångsrika . 27 (SD): Vi delar uppfattningen att breddidrotten är otroligt viktig. Den är central i den idrottsrörelse som vi många har varit en del av, bland annat jag. Men även där ser vi en oroande utveckling, inte minst efter pandemin. Många barn och ungdomar har slutat idrotta. Många ledare och tränare är inte längre en del av idrotten. De har lämnat idrotten och hittat på annat roligt att göra. Det oroar mig. Jag är också lite bekymrad över att idrottsministern verkar ta ganska lätt på den här frågan. Det tycker jag är tråkigt. Vi ser en oroande utveckling, men han känner inte samma oro. Vi ska ge rätt förutsättningar till föreningslivet, och precis som jag inledde mitt anförande med är vi generellt sett överens inom politiken om detta. Vi är generellt sett överens om att idrotten ska vara bred men att man även ska kunna göra en elitkarriär. Jag är övertygad om att vi från politiken kan göra mer för att ge bättre förutsättningar till våra idrottsmän så att de kan fortsätta att idrotta och så att idrottsföreningar kan få tillbaka barn och ungdomar. Jag ser också fram emot att få heja fram svenska mästerskapsmedaljer framöver, men då måste också politiken visa att vi stöttar dem och ger dem rätt förutsättningar. Förhoppningsvis är det här inte det sista vi hör och ser i diskussionen om elitsatsning utan en början av den. Med tanke på att det är plenifritt vill jag avsluta med att önska alla en riktigt trevlig påsk! 28 Statsrådet (S): Vi verkar ändå rörande överens om vikten av breddidrott, vikten av elitsatsningar och glädjen över framgångar. Med det vill jag önska talmannen och en glad påsk! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:420 om cementkrisen 29 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen är beredda att vidta snabbt för att skynda på och underlätta tillståndsprocesserna för kalkbrytningen i alternativt förbereda för en ökad import av cement från utlandet. avvisade Mark- och ansökan om tillstånd till fortsatt kalkstenstäkt i på . Anläggningen står för produktion av kalksten motsvarande av behov för cementproduktion. Jag kan konstatera att inom en överskådlig framtid har behov av cement för bland annat bostadsbyggande och utveckling av infrastruktur. Ett produktionsstopp av cement i kan få stora samhällskonsekvenser. har sedan beskedet arbetat intensivt för att följa frågan och analysera de konsekvenser som bedöms kunna uppstå. Regeringen har löpande kontakt med Cementa och berörda branscher om hur situationen utvecklas. lämnade regeringen tillstånd enligt att bedriva fortsatt täktverksamhet i på fram till . Två regeringsuppdrag lämnades . Det ena uppdraget omfattar att genomföra en fördjupad analys och kartläggning av efterfrågan på cement, tillgången till kalksten och cement samt de logistiska förutsättningarna för import. Det andra uppdraget om kartläggning av befintlig test- och provningsverksamhet har slutrapporterats av . Uppdragets slutsatser visar att det finns en risk att tillgången på test- och provningsverksamhet för cement och betong kommer att bli en flaskhals, även utan stopp vid Slitefabriken. Det beror bland annat på utveckling av miljöbetong som behöver testas. Miljöprövningsprocessen är en prioriterad fråga. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att miljötillståndsprocessen ska vara modern och effektiv, som ett högt miljöskydd ska uppnås. arbetar en utredning med syfte att föreslå horisontella förändringar i miljöprövningen för att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare miljöprövningsprocesser med bibehållet miljöskydd. Utredningens betänkande ska överlämnas . För att möjliggöra en effektivare handläggning av mål och ärenden avsattes i budget ytterligare medel till tillståndsmyndigheter. För att möjliggöra ett effektivare resursutnyttjande ändrades också sammansättningsregler för mark- och miljödomstolarna. Regeringen har i regleringsbrev avseende och länsstyrelserna uppdragit åt dem att i samråd med genomföra en förstudie med syfte att se över förutsättningarna för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen, detta i syfte att harmonisera tillämpningen av lagstiftningen och förmedla kunskap till såväl prövningsmyndigheter som verksamhetsutövare. Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att utveckla metoder och samverkansformer för att främja en effektiv samrådsprocess enligt , vilket kan påskynda näringslivets klimatomställning. Regeringen har dessutom beslutat om uppdrag till länsstyrelserna och att utvärdera om det finns förutsättningar att utveckla en eller flera digitala tjänster för någon eller några typer av tillståndsansökningar enligt med syfte att på så sätt effektivisera processen. Det pågår ett mycket intensivt arbete från regeringens sida gällande miljötillståndsprocesser. Vi fortsätter att följa utvecklingen för cementförsörjning noga och utesluter inte ytterligare åtgärder. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i debatten. 30 (C): Tack, statsrådet, för svaret! Den överhängande risken för cementbrist är verkligen allvarlig för . Min kollega , som är förhindrad att delta i dagens debatt, har ställt den här interpellationen utifrån en oro för uteblivna och försenade infrastruktursatsningar inte minst i , till exempel Västlänken. Som östgöte är jag lika oroad över eventuella förseningar i bygget av Ostlänken och andra mindre men ack så viktiga infrastrukturprojekt i vårt län när och om en cementbrist stoppar byggena. Jag tror att alla förstår att det riskerar att få allvarliga följder för hela landet och för den svenska ekonomin om en nedläggning av eller produktionsstopp för i skickar orosvågor ut över landet, ut i ekonomin, och i värsta fall resulterar i en allvarlig materialbrist på byggarbetsplatser och i infrastrukturprojekt. Jag är inte bara orolig över de ekonomiska och samhälleliga konsekvenserna som följer om vi får ett produktionsstopp i . Jag är också oroad över effekterna för klimatet. Cementa är världsledande i produktion av utsläppssnål cement. Till 2030 har man föresatt sig att ha världens första klimatneutrala cementfabrik i . Jag tror inte att de flesta som lyssnar på den här interpellationsdebatten förstår vad detta innebär, men det är revolutionerande. Det är avgörande för att vi i ska nå våra klimatmål, men det är också avgörande för att en lång rad svenska företag ska kunna visa att man faktiskt klarar av att sänka sina utsläpp. Om fabriken i inte får tillstånd och inte kan fortsätta verksamheten utan måste lägga ned, ja, då ser det ut som om vi har kapat de svenska utsläppen. Då plockar vi bort dem här. Men i praktiken gör vi oss helt beroende av en mycket smutsigare cementtillverkning, inte minst i , där man inte har samma höga miljö- och klimatkrav och för övrigt inte heller samma anställningsvillkor eller krav på social hållbarhet i produktionen. Dessutom ökar vi på ännu ett område vårt strategiska beroende av kinesiska produkter. Det är inte fel att vi handlar med världens länder, men vi ska inte sätta oss i ett strategiskt beroende av länder som . Det här är alltså dåligt inte bara för ekonomin; det är också dåligt för klimatet, och jag tror också att det har en negativ effekt på svensk säkerhet. har regeringen, i och med det tidsbegränsade tillstånd som man meddelat till slutet av 2022, gått in med vad jag skulle kalla för en tillståndsmässig motsvarighet till konstgjord andning. Statsrådet redovisade också en rad åtgärder för att göra tillståndsprocessen mer lätthanterlig för den som söker. Det tror jag är vällovligt. Det är inget fel på de åtgärder som görs. Den stora frågan är om det räcker. Löser det här grundproblematiken och säkrar möjligheterna för ett förnyat miljötillstånd i ? Det är ju inte så att vi kan stå här och lova att man får ett givet tillstånd. Men vi måste kunna se till att möjligheten att få miljötillståndet finns, och när jag summerar de åtgärder som statsrådet räknar upp skulle jag inte våga gå ut och lova väljarna att vi har säkrat möjligheten att få den typ av miljötillstånd som man behöver för att kunna fortsätta produktionen på . Menar att regeringen har gjort det som krävs, eller tror han att vi står ännu närmare en fullskalig cementkris ? Hur kan vi säkra att det här faktiskt löser sig? Vi gör det lättare att söka, men här har vi en grundproblematik som gör att man inte har kunnat medge miljötillstånd. Jag vill inte stå här och skälla på juristerna i Mark- och . De försöker att göra sitt jobb och följa de lagar och regler som vi har satt upp. Men vi ser ju att praxis har glidit åt fel håll. Lagtolkningarna i domstol har blivit allt strängare och mindre flexibla. Det är inte möjligt att på samma sätt väga av olika nyttor, till exempel mellan miljö och klimat, miljö och svenska arbetstillfällen samt andra infrastrukturprojekt. Tror statsrådet att vi löser detta, eller står vi inför en ny cementkris ? 31 Näringsminister (S): Jag tackar för ytterligare frågor. Den bedömning som gör är att det här är en oerhört komplex materia. Den är svår att hantera. Det är bara att konstatera att utan det goda samarbetet mellan regeringskansli och riksdag hade inte den tillfälliga lösningen kommit på plats. Jag får uttrycka min tacksamhet för både regeringens och arbete för att detta kunde lösas. En enhällig riksdag har också satt fingret på att det här måste få en långsiktig lösning. Det var en viktig signal till industrin i sig och till det specifika fallet. Det måste bli en varaktig lösning för cementproduktion vid anläggningen för Cementa i . av svensk betong kommer därifrån. Däremot kan regeringen inte gå in och bestämma hur en domstol ska pröva ett ärende, utan domstolarna ska följa den lag som riksdag har antagit. Vår bedömning är att domstolen med det underlag som fanns fattade det beslut den kunde , och Cementa har startat ett intensivt arbete för att hitta en väg framåt. Jag tror att jag har deltagit i ett tiotal möten om Cementas framtid jag har varit näringsminister, och det märks att alla förstår allvaret i situationen. Cementa har redovisat en strategi att dela upp sitt tillstånd . Ett är mer kortvarigt för att vara säker på att man klarar det långa tillståndet. Det hör ihop med det tog upp i sitt inlägg, nämligen att börja skilja ut koldioxid vid cementproduktion och vara en av de första anläggningarna i världen som kan producera cement fossilfritt, vilket vore fantastiskt och en vägvisare för resten av världen. När man har lyckats få igenom sitt kortare tillstånd ska man undersöka möjligheterna för långa tillstånd, som en förutsättning för den mångmiljardinvestering Heidelberggruppen måste göra för att kunna avskilja koldioxid vid anläggningen i . Regeringen har dessutom haft överläggningar med om att i större utsträckning bygga infrastruktur tillsammans med för att kunna trycka ned i tidigare naturgaskällor. Det pågår ett intensivt arbete för hela systemet. fick två stöd från EU för att kunna gå vidare. En av dem handlar om koldioxidlagring vid vårt fjärrvärmeverk i . Det ingår också i systemet med Cementa och situationen i . löser man situationen dels genom att ha tagit upp tillräckligt med sten för att klara en period, dels genom Nordkalks fyndighet på och dels lite import från . 5–av den betong som tillverkas kommer från andra källor än den svåra i . Där handlar det om grundvattnet på . Efter inkörningsproblem – det var svårt att ta in annan kalk i anläggningen – går processen enligt bolaget allt bättre, och man kan trygga tillverkningen så länge man har tillstånd att fortsätta vid Nordkalk och närimporten. Det svar jag kan ge är följande: Nej, frågan är ännu inte löst, men jag tror att Cementa har tagit ett stort steg framåt i fråga om tillståndet under det år som har gått. Nu i dagarna förbereds det sista för att skicka in ansökan om det fyraåriga tillståndet, som skulle trygga cementtillverkningen och betongtillverkningen . 32 (C): Jag tackar statsrådet för det utvidgade svaret. Jag betvivlar inte på något vis att statsrådet inser allvaret och att han arbetar för att hitta lösningar där politiken är en del. Vi kan inte lösa detta, och vi kan inte ägna oss åt alexanderhugg. Så funkar det inte i svensk politik. Men vi vet detta. Det är inte så det fungerar. Vår roll är att se att när satsningar och anläggningar som är viktiga för svensk ekonomi fastnar i domstolsprövningar bör vi på ett rappt och effektivt sätt kunna försöka förbereda för att göra vårt jobb, nämligen att också skruva i det här, att ändra i lagstiftningen. Det är ingen nyhet att den svenska och övrig lagstiftning inte är utformad för att hantera olika intressekonflikter mellan olika värden som vi tycker är viktiga. Det här är ett av problemen med lagstiftningen. Det blir extra tydligt när det görs nysatsningar med stålproduktionen och fossilfritt stål i norra . Det blir tydligt när man gör satsningar på nya vattenreningsanläggningar och det krockar med EU-lagstiftningen, och det blir tydligt för Cementa i . Det här är vidare än just statsrådet ansvarsområde, men näringsministern har också en oerhört viktig roll i att försöka föra upp problemen, ta dem med sig till regeringen och fundera över hur vi kommer framåt. Det är uppfriskande ärligt att vara tydlig med att man inte har nått fram. handlar det om att återigen – jag höll på att säga trolla med knäna, det kanske är väl hårt – försöka reda ut en situation tillfälligt. Så här skulle det inte behöva vara i den bästa av alla världar. Det skulle inte behöva vara så att vi måste sy ihop tillfälliga lösningar och dela upp tillståndsprocesser. Det är inte här den svenska tillståndsgivningen ska vara. Den ska vara förutsägbar och medge utrymme för att få på plats viktiga satsningar för svensk ekonomi, för miljön och för klimatet. Där är vi inte . Låt oss gå tillbaka närmare ärendet. Vi hade kunnat vara i en annan situation. När alliansregeringen förlorade valet var en av de saker vi sa att vi skulle göra –2018 just att se över för att införa ett grönt spår, som förhoppningsvis är på väg fram med den utredning som ska lämna sitt slutbetänkande . Men där har vi tyvärr sett en saktfärdighet från S-MP-regeringarna och från Socialdemokraterna . Jag tror att det är bra att vi nu börjar komma framåt, men att jag står här i interpellationsdebatten handlar om att hålla uppe trycket på regeringen och Socialdemokraterna. Det kan inte vara så att vi lägger frågan i hur långa långbänkar som helst. Här behöver vi komma framåt. Jag hoppas att den utredning som lämnar sitt slutbetänkande innebär att vi får på plats ett grönt spår. Men vi vet att vi inte kommer att hinna genomföra eventuella lagstiftningsändringar innan årsskiftet. Valet kommer emellan. Vi vet inte hur regeringsbildningen kommer att ta – förhoppningsvis smidigare än förra gången, men det vet ingen. Det är ju väljarna som avgör . Hur kan vi med detta i åtanke jobba på? Vad ser statsrådet framför sig att vi kan göra mer ? Vi har konstaterat att vi inte kan vara säkra på att detta räcker. Vi hoppas att detta innebär att vi tillfälligt framåt kan ge utrymme för cementproduktion i . Jag noterar också det statsrådet säger om möjligheten att öka importen. Det kan vara något som blir helt avgörande, men det är ett absolut andra läge. Det är inte den optimala situationen att täcka upp med import. Kan statsrådet säga vad regeringen vill göra mer om man får förnyat förtroende nästa mandatperiod för att förbättra situationen? 33 Näringsminister (S): Den mer övergripande frågan om miljöprövning och de lagar som behöver ändras för att ta till exempel klimatnytta med i en helhetsbedömning i miljöprövningen kommer . Med det tryck som finns på att göra en grön omställning snabbare än något annat land i världen hade det varit önskvärt att lagstiftningen varit på plats tidigare. Men är läget som läget är, och då måste vi skynda på så mycket vi kan. Utredningen tillsattes 2020 och ska lämna sitt slutbetänkande . Det handlar helt enkelt om att ta hänsyn till fler frågor i miljöprövningen. Det handlar till exempel om klimatnytta och samhällsnytta. Det är också en viktig del, inte minst för Cementa , att bygga infrastruktur och se till att vi kan trygga cement- och betongtillverkning på lång sikt.