prot · H90967 · 2022-02-16 00:00:00 — För mig handlar en värderingsbaserad utrikespolitik om att skydda människans rättigheter, vilka alla grundar sig på liberal teori – människans rätt till sin egen kropp och människans självägande. Med den följer rätten att älska vem man vill, rätten att säga vad man vill, rätten att äga, rätten att skriva vad man vill och rätten att inte få sin personliga eller ekonomiska sfär inskränkt av staten. Allt detta följer av att människan äger sig själv. Det spelar ingen roll vilken människa det är. Varje människa har och ska ha rätt att bestämma över sig själv, och ingen har rätt att bestämma över någon annan i grunden. Det är helt självklart att liberaler står för dessa principer. När jag pratar om en värderingsbaserad utrikespolitik är det dessa principer jag menar att vi ska försvara. Jag menar att vi måste försvara dem i alla länder, överallt och alltid, och jag fördömer dem som inte gör det. Det är klart att jag kan hitta exempel på vänsterpersoner som har sagt klandervärda saker eller exempel på vänsterregeringar och vänsterregimer i världen som gör mycket klandervärda saker. Detta känner såklart ledamoten till. Vi har debatterat det tidigare. Det gör inte att jag tror att står för sådana saker. På samma sätt hoppas jag att vi kan hålla denna debatt på en hyfsat hög nivå. Jag tror, herr ålderspresident, att ledamoten väl känner till Liberalernas långa historia av att stå upp för hbtqi-personers rättigheter, både i och i utlandet. 126 (V) replik: Jag är glad över stora engagemang, och jag tycker att det är bra att den liberala gruppen har slängt ut efter uttalandet att hbtq-personer är perversa. Det tycker jag är en naturlig följd av den typen av uttalanden. Detta visar dock att även goda liberaler helt plötsligt kan finnas i gruppen i och göra den typen av uttalanden. Även om man lyfter fram förtjänster tror jag att det är bra att ibland nyansera och se var länder brister. Vi hade en intressant och bra överläggning med det litauiska utrikesutskottet, men det var uppenbart att det fanns tydliga nationalistiska krafter i deras utskott och i en del andra utskott som vi har träffat. Därför hoppas jag att det är med de glasögonen som analyserar utrikespolitik, när han ser dem som ett gott föredöme. 127 (L) replik: Självklart är det så. Det som jag har försökt säga och som jag tror att jag sa är att är ett föredöme i att de har valt att ha en värderingsbaserad utrikespolitik där värderingar sätts framför andra intressen och att de vågar stå upp för värderingarna även om det blir lite tufft och jobbigt, som i fallet med . Därför är det ett bra exempel, och det är detta exempel som jag vill att ska följa. Jag har mycket kritik mot en hel del politik som förs i , precis som jag har mot alla länder, inklusive . Jag misstänker att om man träffar utrikesutskott kommer man att upptäcka att det finns vissa krafter som är EU-motståndare, andra krafter som är mer nationalistiska och några som har gjort tveksamma uttalanden om det ena eller det andra. De värden jag står för är de liberala värdena, och där kommer jag och alla riktiga liberaler alltid att försvara alla människors rätt att vara precis den de själva vill vara. 128 (MP): Under ett valår tenderar vi att rikta våra blickar inåt och fokusera på de inrikespolitiska frågorna, och det är bra och nödvändigt. Men då är det värdefullt att som denna få stanna upp och påminnas om att vi är en liten del av en större värld, att våra utmaningar är gemensamma och att vi är beroende av varandra. Låt mig börja med den oerhört allvarliga situationen mellan och . aggression mot strider mot folkrätten och utgör en allvarlig kränkning av statssuveränitet och en utmaning av den europeiska säkerhetsordningen. Det är viktigt att EU nu fortsätter att visa enighet, och behöver tillsammans med EU vara berett att sätta in kraftfulla och verkningsfulla sanktioner mot med målet att deeskalera konflikten och stötta . Situationen är allvarlig, och vi behöver visa solidaritet med de människor vars liv och vardag påverkas enormt på grund av detta geopolitiska maktspel. EU annonserade ett krispaket till . Det är positivt. EU bör fortsätta att bistå med bland annat humanitärt stöd. Och bör fortsätta att bistå genom Sidas reformarbete som syftar till att stärka respekten för mänskliga rättigheter, minska landets miljöpåverkan samt främja demokrati och hållbar utveckling. Detta allvarliga säkerhetsläge har också gjort det tydligt hur viktigt det är att satsa på förnybart i och i EU för att inte vara beroende av stater som för energitillförseln. kommer en fjärdedel av oljan, nästan hälften av kolet och nästan hälften av den fossilgas som används i EU från . kom av import av anrikat uran från enligt SCB. Det är som köper in kärnbränsle till från ett dotterbolag till ryska Rosatom, som också utvecklar kärnvapen. De har varit inblandade i giftmord på en rysk exagent, och styrs i förlängningen av . av svenska folket tycker att det är positivt att importera anrikat uran från . Det är inte så konstigt med tanke på att har utnyttjat fossilgas för politiska påtryckningar. Och vi har inga garantier för att uranet inte kommer att användas som en liknande bricka i det säkerhetspolitiska spelet. För oss gröna är analysen glasklar. Den säkerhetspolitiskt mest strategiska och dessutom den miljö- och klimatmässigt mest hållbara vägen framåt är att bygga ut det förnybara i och i EU. vill att ska hålla fast vid sin säkerhetspolitiska linje och alltså fortsätta vara alliansfritt. Det är viktigt att samarbeta med andra stater, men det är en helt annan sak att ingå i en militärallians med gemensamma försvarsförpliktelser. Att stå fri från militära allianser ökar våra möjligheter att föra dialog och att bidra till avspänning inte minst i vårt närområde. Det långsiktiga målet med utrikes- och försvarspolitiken är för oss global nedrustning, inte att ingå under ett kärnvapenparaply. På många sätt har gått före och visat vägen när det gäller till exempel den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken och ett effektivt och hållbart bistånd. Det ska vi fortsätta med. Att ta ansvar i utrikespolitiken innebär att klara av att ta klimatförändringarna på allvar och att driva på för en snabb grön omställning av våra samhällen som vi möter ett säkerhetspolitiskt läge där gränsen mellan krig och fred börjar blir alltmer oklar. Det kräver att vi blir bättre på att se helheten, ta angrepp mot vår demokrati på allvar och göra allt vi kan för att minska utsläppen. Vi ser redan nu att klimatförändringarna både förvärrar existerande konflikter och driver fram nya. Svält, förstörda vattentäkter och kampen om sinande naturresurser är bara några exempel. I en värld där klimatkriser leder till fler krig, katastrofer, människor som lever med brist på mat och människor som tvingas på flykt är global solidaritet helt central. Kriget i , förtrycket i , förföljelser i och talibanernas maktövertagande i är exempel där kan och bör agera. De humanitära behoven ökar. Aldrig förr har så många människor varit på flykt som . Vi gröna vill att ska vara ett humanitärt föredöme som aktivt ska bidra till att rädda liv och lindra nöd. arbetar aktivt för att biståndet inte ska urholkas. Biståndet ska gå till människor som lever i fattigdom. Det ska aldrig gå till att finansiera militära insatser eller villkoras med avvisningar. bistånd ska vara hållbart, stärka demokratin och rusta samhällen för att minska fattigdom och utsatthet, möta klimatutmaningen, motverka korruption och driva på för fred och stabilitet i världen i linje med de globala hållbarhetsmålen i Agenda . ska stå fast vid enprocentsmålet för svenskt bistånd. i regeringen beslutade vi också att fördubbla det svenska klimatbiståndet till 15 miljarder jämfört med . Världens fattigaste bär minst skuld men drabbas hårdast av klimatförändringarna. Solidaritet med världens alla människor är en hörnsten i den gröna ideologin. Och vi vill att ska fortsätta att vara ett föregångsland genom att stötta utvecklingsländer i deras utveckling och deras genomförande av . Inskränkningarna i demokratiska och mänskliga rättigheter har ökat under pandemin, och regeringar i flera länder använder pandemin som ett tillfälle att förtrycka och tysta oliktänkande. ska vara en röst för demokrati, för yttrandefrihet och för respekt för alla människors fri- och rättigheter. Det fria ordet hotas i allt fler länder. Palestinska journalister fängslas, miljöaktivister i hotas, fängslas och mördas och i blir det svårare för kvinnor att göra abort. Tillgången till kärnvapen utgör ett av de allvarligaste säkerhetshoten med potential att fullständigt utplåna mänskligheten och annat liv på jorden. Därför driver vi kraftfullt att ska ansluta sig till FN:s konvention om ett globalt kärnvapenförbud. ska bidra till militär nedrustning i världen och bör stoppa vapenexporten till diktaturer. Dagens möjligheter till undantag för sådan export måste avskaffas eller begränsas kraftigt. Vi vill också skärpa reglerna för följdleveranser, och vi vill se ett internationellt förbud mot utveckling, tillverkning och användning av dödliga autonoma vapensystem. mer än någonsin behöver världen gemensamt kraftsamla för att tillsammans möta våra globala utmaningar. Det kräver mod, en genomtänkt och effektiv politik och framtidstro. Vi kan möta dessa utmaningar tillsammans. behöver omvärlden, och omvärlden behöver . 129 Utrikesminister (S) replik: En av regeringens tre viktigaste prioriteringar är att öka takten i klimatomställningen. Klimat- och miljökrisen är akut. Vi måste drastiskt minska utsläppen och främja ett globalt grönt omställningsarbete och möjliggöra nödvändiga anpassningsåtgärder. En av mina prioriteringar i utrikespolitiken kommer att vara klimat och säkerhet. driver redan på internationellt inom , i FN och i EU för att gemensamt bättre förstå, hantera och bromsa effekterna av klimatförändringarna. Under vårt ordförandeskap i kunde ett beslut fattas om de utmaningar som klimatförändringarna medför. Tack vare pådrivande roll har fått ett mandat att arbeta förebyggande mot klimatförändringarnas påverkan på säkerhet i regionen. Hur vill integrera klimat och säkerhet i utvecklingssamarbetet i konfliktmiljöer? 130 (MP) replik: Jag tackar utrikesministern för frågan. Detta är en otroligt viktig aspekt och en väldigt central del av klimatförändringarna också. Om vi inte gör någonting för att hejda klimatkrisen kommer vi att leva i en brutalare och osäkrare värld. Dessa saker följer varandra väldigt nära. Det är därför otroligt viktigt att sammankoppla dem. Detta leder mig till att säga att det som utrikesministern nämnde i utrikesdeklarationen kring klimat och säkerhet och att tar en aktiv del i det på olika sätt var positivt. Vi ser nämligen redan nu att väldigt många av de stora konflikter som vi ser runt om i världen är en följd av brist på naturresurser. Det har tidigare kanske varit en utdragen torka eller liknande som också påverkar säkerheten och förmågan att samarbeta. Därför är en av de absolut viktigaste frågorna, som är en följd av säkerhetsutmaningar och klimat kopplade till varandra, det faktum att vi behöver mer av global solidaritet. När vi alltså ser de utmaningar eller de konflikter som kommer att bli allt vanligare i takt med att klimatförändringarna breder ut sig, även om vi lyckas hejda dem så mycket vi kan, behöver vi också i större utsträckning hjälpa varandra, såklart genom bistånd och genom att vi snabbare hejdar klimatförändringarna men även genom andra säkerhetspolitiska aspekter som kommer att bli vanligare. Och där behövs det ett gemensamt agerande i världen. 131 Utrikesminister (S) replik: I det arbete vi gjorde för att skulle kunna fatta det här beslutet togs det fram en rapport med hjälp av bland andra . Rapporten visade att det i OSSE-området finns 42 så kallade hot spots där klimatförändringar kan leda till direkta konflikter. Detta är en fråga jag hoppas att man ska kunna ta upp på olika sätt vid den som kommer att hållas i den 2–och som kallas + 50. Bland annat tidigare miljöpartistiska ministrar har varit drivande för att få konferensen till stånd, och jag hoppas att vi kan få hjälp och stöd från och de kontakter man har i civilsamhället och miljörörelsen för att göra den till en framgång för och för miljön. 132 (MP) replik: Yes, självklart kommer + 50 att vara otroligt viktig i det här arbetet. Som utrikesministern lyfter är det som har jobbat fram och förberett den här konferensen i regeringen, så vi ser definitivt fram emot att kunna samarbeta och få konferensen att bli konkret och leda till någonting. 133 (C) replik: Jag har några frågor till , som ju är ny i utrikesdebatten. när är en del av regeringen är det intressant att höra om har en hållning i frågan om . är ett av de utsatta områden där går hårt fram för att stänga ned, fängsla och bryta upp den demokratiska rörelsen. Man vill stänga som demokratifönster i . Från sida har vi uttalat att det rättshjälpsavtal som tecknat borde avslutas till följd av att den rättsordning som finns i inte är densamma som när vi tecknade avtalet. Vill ställa sig bakom vårt krav att rättshjälpsavtalet ska sägas upp, eller står fast vid sin tidigare hållning? Jag är också nyfiken på och vill höra om , som ett parti fritt från regeringen, är beredda att stå bakom kravet att ändra det Business Sweden-kontor vi har i till ett House of i . Det vore intressant att veta, herr ålderspresident. Slutligen undrar jag om en solidarisk säkerhetspolitik inte är en rimlig hållning om man talar om solidaritet. En solidarisk säkerhetspolitik måste väl innebära någonting. Är beredda att ingripa militärt om det uppstår en konflikt i vårt närområde i EU? 134 (MP) replik: Tack för välkomnandet in i utskottet och i debatten, ! Mig veterligen har vi inom partiet inte beslutat om att ändra någon linje sedan vi lämnade regeringen, vare sig kring eller kring och de specifika besluten. Det betyder inte att vi inte kan komma att göra det, men det är ingenting jag kan göra under själva debatten. Det är i stället någonting vi kommer att gå igenom. När det gäller en solidarisk säkerhetspolitik är vi, som jag uttryckte i mitt anförande, väldigt tydliga med vår hållning: Vi vill inte att ska ingå i Nato eller att ska vara en del av kärnvapenallians. Vi tycker att EU är en otroligt viktig arena för samarbete, och när det gäller försvarssamarbete har till exempel samarbete med Nato. har även ett väldigt nära samarbete och genomför övningar med , vilket vi tycker att man ska göra. Det är inte så att vi utesluter andra typer av samarbeten internationellt, och vi har varit med och deltagit i och fattat beslut om sådana. 135 (C) replik: Jag hoppas väl då på att har en utvecklingspotential när det gäller synen på rättshjälpsavtal i och att stötta demokratikämparna i , liksom när det gäller ett House of i . behöver nämligen vårt stöd. Jag är dock ändå lite fundersam gällande frågan jag ställde om den solidariska säkerhetspolitiken. Vi har en unik svensk, uttalad solidaritetsklausul: Om det händer något i eller i EU kommer att ställa upp. Den solidaritetsklausulen är naturligtvis viktig, för det är en signal till omvärlden att vi är beredda att agera även militärt. Blir något av våra grannländer angripet kommer svensk militär att verka. Är beredda att agera där? 136 (MP) replik: Det är ett beslut som är fattat och helt enkelt ett faktum. har varit med och påverkat och tagit fram försvarspolitiken, i gott samarbete med många andra partier. Totalförsvarsbesluten är såklart en del av det. Detsamma gäller det faktum att vi är med i Europeiska unionen, och jag tycker att det är en viktig arena. Både totalförsvarsbeslutet och EU-samarbetet är alltså helt enkelt faktum. 137 (KD) replik: Låt även mig välkomna till utskottet! Jag välkomnar också att hon i sitt anförande talar om vikten av att visa solidaritet med . noterar jag att det finns ett scenario som inte talar om, nämligen hur säkerhetsläget i hade sett ut om hade varit medlem av Nato. Natos stabiliserande roll kan inte överskattas, och det vore bra om kunde släppa sina gamla föreställningar om Nato och se verkligheten så som den faktiskt ser ut. Att har djupt rotade föreställningar även när det gäller kärnkraften framgick av den debattartikel i som var en av undertecknarna av. står för mer än hälften av import av anrikat uran. skriver att blundar för detta faktum. Vi kristdemokrater står upp för svensk säkerhet. Just därför vill vi inkludera kärnkraften i EU:s taxonomi. På det sättet skapar vi förutsättningar för en grön omställning och minskade utsläpp av växthusgaser. På det sättet minskar vi beroendet inte bara av rysk gas utan också av ryskt uran. Ett nej till kärnkraft innebär de facto ett ja till rysk gas. Ett nej till Nato innebär att det ryska hotet kvarstår. När ska släppa sina ideologiska låsningar och se verkligheten så som den ser ut, ? 138 (MP) replik: Jag tackar även för välkomnandet till utskottet – och för frågan. Jag tycker att det är jätteviktigt att vi diskuterar energipolitiken och säkerhetspolitiken och tar det på allvar. Däremot kan jag inte hålla med om att det faktum att man inkluderar kärnkraft eller gas i taxonomin på något sätt skulle leda framåt säkerhetsmässigt. Det innebär ju ett ännu längre beroende av ryskt anrikat uran, med de följder det har. Vi är nu smärtsamt medvetna om vad som ganska snabbt kan hända om väljer att använda sin makt över energitillförsel på det sättet. Det är ju ganska tydligt att förnybart är det som säkerhetsmässigt är det mest hållbara. Detta råkar också vara det bästa för klimatet och miljön samt det som är billigast att gå fram med. Jag kan tycka att det är ett större problem att till exempel har sagt nej till hälften av satsningar på vindkraftverk – annars skulle vi ha haft en mycket bättre energisituation i den här vintern. Detta är någonting som inte leder framåt över huvud taget utan går ut över vanliga människors plånböcker och vår gemensamma miljö och framtid. 139 (KD) replik: Vi har ju sett politik i regeringsställning. Vi har sett hur partiets kampanj mot kärnkraften faktiskt har bidragit till att öka beroende av gas, olja och kol. Det är så läget ser ut under den här vintern. Notan har skickat till svenska folket. I stället för att arbeta konstruktivt har med sina ideologiska låsningar gjort att står mer sårbart i det osäkra läge som råder. Frågan kvarstår: När ska inse att ju mer vi underlättar för europeisk kärnkraft, desto snabbare minskar vi vårt beroende av ? 140 (MP) replik: Det säger stämmer faktiskt inte. Den energipolitik som har drivits i handlar ju om en bred överenskommelse. var en del av den, men vi var väl sju partier som kom överens? Tanken med detta har varit att ha stabila och långsiktiga spelregler. har två reaktorer stängts, men det skedde därför att de inte var lönsamma. har vi ett läge där det är ännu mindre lönsamt om man skulle fundera på att bygga ett nytt kärnkraftverk. Till exempel är smärtsamt medvetna om detta; de får hjälp av med att bygga dessa nya kärnkraftverk. har vi en vindkraftsrevolution, som vi på något sätt inte ska hoppa på, som kan leda till en mycket mer kostnadseffektiv och miljömässigt mycket bättre energiförsörjning. Den kommer att vara hållbar , och vi kommer att kunna exportera till andra länder. Det här är absolut vägen framåt, både säkerhetsmässigt och miljömässigt. 141 (S): som vi inleder den andra halvan av debatten återupptas Försvarsberedningens arbete i det allvarliga läge som råder. En av dem som deltar där är han som borde stå här , nämligen , vår ordförande i utrikesutskottet. Han deltar alltså inte här, men han har bett mig att framföra en hälsning till ledamöterna och en förhoppning om en spänstig debatt. Hela världen står nervöst på tå och väntar på nästa drag. Kommer ryska trupper att utöka invasionen av , och kommer de att utöka den till hela landet eller delar av det? Hur kommer att vara inblandat? Kommer att våga riskera det extremt höga pris som det kan innebära om fortsätter sin aggression? Kommer EU, Nato och det övriga världssamfundet att fortsätta stå eniga? Vad kan lösa situationen? Inte har säkerhetsläget varit så här allvarligt i . Barn i kommer oroliga hem från skolan och frågar sina föräldrar: Kommer det att bli krig nu? Frågorna är många, och ingen har alla svar. Det har inte heller jag, men några saker vet jag. Det är som är den aggressiva parten. Det är som hotar andra länder med våld. Det är som ifrågasätter inte bara den europeiska säkerhetsordningen utan hela den världsordning som har byggts upp efter världskrigen och under . Det är som redan har ockuperat delar av grannländerna och . Jag vet att det är som kväser opposition internt och fängslar både journalister och politiker som misshagar dem. Det är som ligger bakom förgiftningar, mord och mordförsök på ryska oppositionella i andra länder. Jag vet att det inte är Nato som är den aggressiva parten här. Den propaganda som sprider går ut på att moder är det stackars offret som omringas av fiender och att och deras lydiga europeiska lakejer utgör ett existentiellt hot mot ett som bara försvarar sig självt och illa behandlade rysktalande minoriteter i omgivande länder. Jag vet att dessa påståenden är desinformation – en del av statsstödd rysk hybridkrigföring. Jag önskar verkligen att gemene man i förstår att det vi nu ser utspela sig är ett informations- och propagandakrig där kampen om verklighetsbilden kan avgöra om rycks in i ett krig eller inte. Jag vet några saker till. Jag vet att folkrätt och internationell lag gäller i alla länder. De mänskliga rättigheterna gäller alla människor i alla länder, utan undantag. Jag vet att länder har rätt att själva besluta vilka allianser de ingår och vilka säkerhetsarrangemang de vidtar. Länders storlek och styrka ger dem inte makt att bestämma över länder som är mindre och som är mindre starka. Det är inte djungelns lag och den starkes rätt som gäller. , EU, Natoländerna och den demokratiska omvärlden behöver fortsätta att stå eniga. Nationella särintressen får inte splittra oss. Det helst av allt vill se är en splittrad reaktion på deras agerande. Detta kommer de att utnyttja; vi har sett hur de har gjort det förut när det gällt och annekteringen av . Jag vet också att det inte finns några långsiktiga lösningar där våld och krig finns. Jag vet att det är diplomati, kompromisser och att se sina motståndare i ögonen och försöka sätta sig in i hur de tänker som är den enda vägen framåt. Genom långa, svåra och vad som först kan verka vara helt omöjliga förhandlingar kan man faktiskt finna en väg framåt. Jag är övertygad om att folk i olika länder trots allt är ganska lika. Vi vill ha fred. Vi vill att våra barn växer upp i en värld utan krig och förtryck. Vi vill få respekt för de val vi gör som människor och som länder. Vi önskar inga andra olycka, och vi önskar att ingen annan vill oss något ont. Detta gäller lika för svenskar, ryssar, ukrainare, belarusier, tyskar, amerikaner och koreaner. Vi är mer lika än olika. Vi har så mycket mer gemensamt som människor än det som skiljer oss åt. Låt oss komma ihåg detta när krigsretoriken ekar allt högre. Låt oss komma ihåg det när demagoger, populister, nationalister och domedagsprofeter försöker att skrämma oss till splittring. Vi är alla delar av den globala byn. Vi har ett ansvar att ta hand om varandra. Krig är ingen lösning – . 142 HANS (M) replik: Jag tror inte att någon här i denna kammare på något vis har en avvikande uppfattning om det som anförde om situationen kring och aggression. Men det finns fler aggressioner i världen. Det är inte bara i den regionen som det mullrar. I luften över flyger aggressiva militära flygplan från supermakten mot . är inte erkänt av . Men det finns andra länder som är erkända av och som skulle behöva stöd. Det behöver också. och den socialdemokratiska regeringen har erkänt . Vad är det som hindrar att och kan erkänna även ? 143 (S) replik: Jag tackar för frågan. Det är klart att det finns annat i världen som oroar än .