prot · H90967 · 2022-02-16 00:00:00 — Som jag har redogjort för har man så sent som i går, genom sina parlamentariker, röstat nej till finansiellt stöd till . Något som kanske är ännu allvarligare är att man har röstat nej till EU:s associeringsavtal med . Man har också flera kopplingar till , och vi vet att SD inte kan välja mellan Macron och . Även om SD anpassar sig för att passa in i det högerkonservativa blocket och har ändrat sig och för en strikt ekonomisk högerpolitik, också när det gäller till exempel vinster i välfärden, är det möjligt att man ändrar sig. Faktum kvarstår att Nato-optionen inte innebär att alla i den gruppen vill vara med i Nato. vill inte vara med i Nato. Detta är ytterligare tecken på rörighet och otydlighet. Hur ser ni i på att komma överens med SD, som ser ut att bli det största eller möjligen näst största partiet i högerkonservativa block, inom ramen för ert fortsatta regeringssamarbete kring säkerhets- och utrikespolitiken, utan att det får allvarliga konsekvenser för ? 32 HANS (M) replik: Det tog och innan vi började kasta glåpord här i kammaren om det högerkonservativa blocket, som är medvetet nedsättande. Jag tycker att vi ska lyfta oss upp från den debattekniken och titta på sakfrågan. Jag delar nämligen utrikesministerns synpunkter. Jag hade för avsikt att ställa frågor om vad som hände i i går, vilket representant kan förbereda sig på, och det uppmanar jag också utrikesministern att göra. Varje parti får svara för sig självt. Jag kan bara konstatera att ledamöterna från mitt parti och utrikesministerns parti röstade för paketet för . Det är viktigt. Men låt oss få höra den sverigedemokratiska versionen. Vi har redan hört ett replikskifte mellan utrikesministern och . Frågan är relevant och viktig och ska ställas till det parti som är ansvarigt, på samma sätt som det är rimligt att jag ställer frågor om politik till dem och inte till utrikesministern. Precis som utrikesministern säger är ett av fem partier som står bakom en svensk Nato-option. är ett av fyra partier som är emot ett svenskt Natomedlemskap, tillsammans med Socialdemokraterna. Om beröringsångesten ska gälla oss för Nato-optionen, vilken beröringsångest har då Socialdemokraterna för när det gäller att vara emot ett svenskt Natomedlemskap? 33 Utrikesminister (S) replik: Jag tycker att det är lite kul att kallar högerkonservativ för glåpord. Jag tror att det är många moderater som tycker att de är högerkonservativa, men det var inte det frågan gällde. Frågan gällde hur det påverkar utrikes- och säkerhetspolitik när man bygger sitt regeringsunderlag på SD, som tycker så olika i dessa frågor. Det är detta jag inte har fått något svar på. Jag är beredd att ställa alla möjliga frågor till de olika partierna, men denna fråga, , gäller hur ni ska komma överens med SD, när de kommer att vara det största eller näst största partiet i ert regeringsunderlag, så att vi får en förutsägbar och säker utrikespolitik som inte får negativa konsekvenser för . Det var detta frågan gällde. 34 HANS (M) replik: Jag är ganska övertygad om att utrikesministern inte använder uttrycket högerkonservativt block för att smickra . Jag är helt övertygad om att syftet var något helt annat. Det är det jag säger: Låt oss undvika att även denna debatt hamnar i detta ganska kladdiga träsk. När det gäller själva sakfrågan delar jag, som jag sa, utrikesministerns synpunkt på behovet av att ställer sig bakom gårdagens paket till . Jag är övertygad om att vi, om det blir ett regeringsskifte, kommer att kunna mejsla fram en fullt fungerande och hanterbar politik inom EU- och Natoområdet. Jag kommer på samma sätt att ställa frågor till senare i debatten om hur deras politik är kompatibel med att utgöra ett regeringsunderlag för Socialdemokraterna, men det sparar jag till . Jag tänker inte belasta utrikesministern med det. 35 (V) replik: Det är svårt i riksdag att finna en varmare Natoanhängare än moderaten . Det känns som att han minst en gång per dag uttrycker sin dröm om ett svenskt Natomedlemskap. iver att närma sig Nato har haft påverkan på säkerhetspolitiska linje. När han fick stöd av för en så kallad Nato-option blev suget för stort efter att förverkliga sin våta dröm. Trots att Försvarsberedningen, med bland andra , hade suttit och funderat över och diskuterat säkerhetspolitik tog det inte mer än för och de andra borgerliga partierna i det högerkonservativa blocket att tillsammans med göra linje otydlig och oklar, genom ett tillkännagivande om en så kallad Nato-option. Denna linje kanske funkade fint så länge det inte fanns någon kris i antågande. har dock det säkerhetspolitiska läget förändrats i vår omvärld, och behovet av svensk enighet och tydlighet har blivit allt viktigare. I detta visar riksdagsmajoriteten för en Nato-option sin brist. Det näst största Natolandet är , ett land där demokratin nu snabbt krymper och beskärs. var under ledning varma anhängare av ett turkiskt EU-medlemskap, men skutan har svängt. anser att förhandlingarna med ska avbrytas, men Natovän kommer man att vara oavsett. Nato har startat fler krig det , även efter murens fall och . går det inte att komma runt att Nato är en kärnvapenorganisation, där kärnvapenkrig utgör det främsta vapenhotet. Hur ser på Natomedlemskap? Är det ett problem för ? När ska prioritera säkerhet före drömmen om att gå med i Nato? När vi kommer med dessa invändningar känns det som att de inte har någon betydelse för er, . Nato får kosta vad det kosta vill – med ska ni. 36 HANS (M) replik: Jag är ganska övertygad om att , när han påpekar att jag är en av de varmaste Natoanhängarna, ville smickra. Det gjorde han, så tack för det! Jag är inte lika säker, fru talman, på att det uttryck som utrikesministern använde, det högerkonservativa blocket, var smicker. Det är det jag säger: Låt oss lyfta oss i alla fall ett våningsplan. Jag vet att har den förmågan. När det gäller själva sakfrågan, Nato-optionen, har behandlat samarbetet med . Då fanns motioner och yrkanden om en Nato-option. Det stöddes av fyra partier. Vi argumenterade för det. Det är alltså inte så att det plötsligt har kommit upp ur en svart cylinderhatt, som försöker antyda. Vad som har skett är att har breddat och fördjupat sin linje. De intar nu den position som jag också för utrikesministern redogjorde för. De står starkt på , och sida genom att vara emot ett Natomedlemskap. Men de har ändå förmågan att säga det som andra Natoskeptiska partier också säger i , nämligen: Vi förbehåller oss rätten att själva fatta det beslutet. Det tycker jag är en väldigt viktig markering. Jag har inga problem med att står bakom tanken på en svensk Nato-option. Har problem med att står bakom krav på att vi inte ska gå med i Nato? Sedan är det precis som säger om att är otroligt mångfasetterat. Det finns så mycket att vara kritisk till. Jag tycker att det replikskifte som hade med utrikesministern bekräftar det. 37 (V) replik: försöker profilera sig som att de bryr sig om såväl demokrati som att bidra till en säkrare värld. Men i praktiken sitter era ideologiska skygglappar hårdare över ögonen . Det är viktigare för er att prioritera ett närmande till Nato och mer vapeninköp framför arbetet för demokrati och för ökad gemensam säkerhet. Problemet med denna Nato-option är att den är otydlig gentemot omvärlden. Det är svårt för omvärlden att förstå vad det är som och den riksdagsmajoritet som de har samlat vill. Jag tror att det är ganska självklart för de flesta av oss att vi kan inleda vilka samarbeten som helst. Vi behöver inte uttala en option om att vi kanske tänker samarbeta med ett annat land eller gå med i en annan organisation. Vi kan inte heller slå fast att det alltid kommer att se ut på nuvarande sätt. Men problemet med denna Nato-option är att ni vill ha ett Natomedlemskap. Det är det som ni egentligen vill. För er är detta bara steget på vägen dit. Detta skapar en otydlighet i säkerhetspolitiska linje. Den har ni bidragit till att skapa. 38 HANS (M) replik: Jag hörde inget om Natomotståndets samlade allians i form av V, SD, MP och S och hur och hans parti trivs i den gemenskapen, men det kanske kan komma . ställde sig fem partier här i riksdag bakom en svensk Nato-option. har regeringen undvikit att inbjuda till breda samtal där man skulle kunna mejsla fram en gemensam kurs med utgångspunkt från de olika förslag som finns. Hur förhåller sig och till det? Det är en retorisk fråga, fru talman. Men svaret är att om det är någonting som fem partier bakom en svensk Nato-option har sagt, gjort och verkat för så är det att vi ska samtala om det. Det har avvisats av en regering med blott 100 mandat i riksdag. 39 (SD): Det är naturligtvis smickrande i någon mån att vara centrifugalkraften i svensk politik när vi också debatterar utrikesfrågor i urladdningarna mellan det traditionella vänster- och högerblocket. Men det är en orolig tid på det utrikespolitiska området som vi lever i. har vi på det utrikespolitiska området en ny verklighet att förhålla oss till. Då publicerades den ryska kravlistan som innebar att landet ställde krav som upphäver den europeiska säkerhetsordningen, den ordning som faktiskt har gällt och befästs sedan . De ryska kraven är långtgående och innebär att tydligt förvägrar att själva välja sina säkerhetslösningar. Utifrån de ryska kraven är det och som ska förhandla om över huvudet på . Allvaret i den nya situationen kan inte nog understrykas. Utifrån den senaste tidens inrikespolitiska debatt om det utrikespolitiska läget kan inte heller vikten av nationell sammanhållning utåt nog understrykas. Det är därför också beklämmande att höra såväl regeringssidan som representanter från andra partier fokusera sin kraft och energi på en naturligtvis viktig men ändock en omröstning i gårdagens debatt i där de sverigedemokratiska ledamöterna lade ned sina röster. Om vi tittar lite närmare på facit kan jag bara konstatera att om det är något parti som har utmärkt sig i sin Putinkritiska och Rysslandskritiska linje såväl i som i riksdag så är det , om vi tittar på hårda faktum så att säga. Min kollega har i författat 13 resolutioner, 54 ändringsförslag och 2 skriftliga frågor i Putinkritisk anda, drivit sanktioner och rysk uteslutning ur betalningssystemet Swift, röstat för att stoppa Nord Stream 2 och röstat för EU-stöd till genom den europeiska fredsfaciliteten. Jag vill minnas att de enda svenska ledamöterna som röstade för ett ryskt återinträde i efter annekteringen av var de socialdemokratiska medan samtliga övriga svenska ledamöter röstade emot detta. Jag går vidare. Vad är det som har hänt med handlingsfrihet, fru talman? Jo, vi kan inte fritt välja våra säkerhetspolitiska allianser, söka medlemskap i eller samarbeta med Nato och så som vi själva önskar, utan detta ska kunna ha veto emot. Sedan listan presenterades har också brev skickats till stater i där har uttryckt sina önskemål om en annan säkerhetsordning. Detta kombineras med en kraftig upprustning i , som vi alla känner till, som pågått och med en av de största övningarna utanför ryskt territorium i med omkring 100 000 deltagare. inleder man en omfattande övning i som en styrkedemonstration för att visa att man kan och har förmåga att vara aktiv på flera håll i . Det ryska agerandet berörde också direkt när landstigningsfartyg ombaserades till . Dessa fartyg förflyttades till , där de nu utgör en del av styrkeuppbyggnaden runt som fortgår. med denna försämring av säkerhetsläget i är det viktigt att också beakta det som händer på andra håll i världen. Då tänker jag främst på agerande. har genom gemensamma uttalanden med faktiskt ställt sig bakom de ryska kraven om att Nato inte ska utvidgas. och har haft ett samarbete på det militära området, och bedrev dessa båda stater övningar i . har, liksom , upprustat. Man har infört ett omfattande skeppsbyggnadsprogram som har resulterat i att landet nu har den största flottan räknat i antalet fartyg. Även på kärnvapenområdet har genomfört en upprustning. I har liksom territoriella ambitioner och låter inte sina grannar välja sin säkerhetspolitiska lösning. Tydligast gäller detta som har anspråk på, anspråk som upp av en militär förmåga som koncentrerats i området runt landet. har genomfört flera flygningar runt , och det föreligger ett hot om militära åtgärder från sida. Det som vi nu ser i världen kan närmast liknas vid en perfekt storm där och kraftigt har rustat upp och stöder varandra i fråga om maktambitioner, maktambitioner som drar fram som en orkan och lämnar en etablerad säkerhetsordning i spillror. Maktspråket är tydligt och förnekar mindre stater möjligheten att råda över sina egna säkerhetspolitiska vägval, om de ens ska kunna existera som fria stater enligt den världsordning som och numera förespråkar. är förstås maktspråket tydligast mot , där risken är ständigt överhängande att landet utsätts för en ny invasion av . Det ukrainska folket, som har sett sitt land i krig och fått delar av det annekterat av , utsätts alltså åter för ett oerhört tryck, inte bara militärt utan också psykologiskt. I detta klart försämrade världsläge måste stämma vara tydlig. Det är nu och framöver som deklarationerna om säkerhetspolitiska linje kommer att testas. Vår röst för frihet, självständighet och demokrati och mot rysk aggression måste vara tydlig, samstämmig och resolut. Därför är det mycket olyckligt att regeringen inte har bjudit in till breda samtal om säkerhetspolitiken sedan riktade ett tillkännagivande om Nato-option. Det är också olyckligt att regeringen reagerade så sent på de ryska krav som framfördes . Att det är jul- och nyårsledigt får inte innebära att regeringen tar ledigt från sitt ansvar för säkerhet. har regeringen emellertid varit tydligare, och det välkomnar jag. Jag tycker att man ska ge det erkännandet. I uttalanden från statsministern har de ryska kraven fördömts, och vikten av att säkerhetsordning inte ifrågasätts har påpekats. Det är klokt. Det verkar också som om regeringen slutligen kommer att bjuda in till överläggningar i Försvarsberedningen, och även det är naturligtvis positivt. Gällande samsyn hävdar jag, min nordistiska ådra trogen, att den nordiska samverkan är elementär. Vi delar geografisk, kulturell och språklig närhet samt samhällssystem och en rad samarbetsstrukturer, inte minst på säkerhetsområdet. De nordiska regeringarna har dessutom deklarerat att ska vara världens mest integrerade och hållbara region. Efter en migrationskris och år av coronapandemi, där i båda fallen antagit en egen strategi, står vi långt ifrån en sådan verklighet. Det vore därför intressant att höra utrikesministern kommentera om man i högre grad avser att verka för ett förverkligande av de krisberedskapssamarbeten som vi parlamentariker över hela har uppmanat till ska sjösättas i våra länder samt huruvida regeringarna sinsemellan kalibrerar ett samnordiskt agerande och förhållningssätt gentemot aggression och intervention i . inleder nu en omfattande övning i och har utfärdat den största varningszonen någonsin i den norska delen av . sak är vår, och trygghet är de nordiska staternas. Detta kräver nordisk samling. 40 Utrikesminister (S) replik: SD har alltid haft en klockarkärlek till den nuvarande ungerska regeringen, som leds av . Regeringen ser för sin del med stor oro på den negativa utvecklingen i när det gäller respekten för rättsstatens principer. , , kom det en väldigt positiv dom som innebär att det ska gå att stoppa utbetalning av EU:s pengar till de medlemsstater som inte fullt ut respekterar rättsstatens principer. Det ska helt enkelt kosta att göra fel. Det gäller och , som är de som har överprövat detta. Jag undrar om SD kommer att ställa sig bakom trycket på kommissionen att nu använda det här verktyget för att stoppa utbetalningar till . 41 (SD) replik: Tack för frågan, utrikesministern! Jag är en av dem som har lett en arbetsgrupp inom vår riksdagsgrupp som berör just yttrandefrihet och den liberala demokratin, och där har vi listat ett antal åtgärdsförslag för att säkra och stärka detta i . Jag vet också att jag själv vid ett antal tillfällen har kommenterat utvecklingen i både och när det kommer till det mediepolitiska området och även rättsstatens principer. Det här skarpa förslaget har jag inte haft möjlighet att titta närmare på ännu, men jag är fullt förvissad om att mina kollegor i kommer att göra det och bedöma det utifrån vad man menar faller inom EU:s kompetens – och rent av möjlighet – att göra. I andra fall kanske det krävs mer bilaterala åtgärder av andra slag. Är det något man kan säga är det dock att det är oerhört viktigt att vi i , men också våra grannländer, står som en role model för hur medieprinciper, rättsstatsprinciper och demokratin kan utvecklas och frodas. Det ska vi göra i alla våra samtal och överläggningar med övriga europeiska länder. Detta är alltså frågor vi får återkomma till, misstänker jag. 42 Utrikesminister (S) replik: Företrädare för de flesta av partigrupper i har varit kritiska till att kommissionen förhalar och inte agerar tillräckligt snabbt mot och . Jag undrar om delar den kritiken. Vi förväntar oss också att kommissionen nu kavlar upp ärmarna och agerar mot dessa två länder. Jag kan inte riktigt se vad det är som behöver utredas mer, för det är ett tydligt utslag som har kommit från domstolen . Jag undrar därför fortfarande om kommer att sätta press på kommissionen. Dessutom undrar jag om kommer att stötta Orbán i det ungerska valet . 43 (SD) replik: Generellt sett är vi ju vänner av verkstad, aktivitet och ett högt reformtempo i de delar vi stöder inom . Det ska inte vara några utdragna byråkratiska processer i onödan, så jag kan inte tänka mig att man vill dra detta i långbänk om det är ett förslag vi stöder. Eftersom frågor bör hamna rätt bör man dock, återigen, rikta den frågan direkt till våra Europaparlamentariker som har detta på sitt bord och har alla tillgängliga fakta och underlag i frågan. Det har nämligen inte jag. Jag tycker att det är bättre att det ges ett korrekt och fullödigt svar än att jag ger ett ogenomtänkt svar på den frågan. Jag tycker dock att det alltid finns skäl att se över att rättsstatens principer hålls, och det behöver man ta alla mått och steg för. Hur övriga europeiska länder sedan förbereder sina val och för fram sina kampanjer är ju ingenting som aktivt deltar i. Vi har inget formellt, officiellt samarbete. 44 HANS (M) replik: Jag har redan lyckats med konststycket att vara vänlig och berömmande mot både Socialdemokraterna och , så jag ska fortsätta längs den linjen och inleda med att säga någonting vänligt även till . Jag tycker att det nu säger är bra, nämligen att också de vill se dessa breda säkerhetspolitiska samtal. Jag tycker att det är viktigt att många partier deklarerar detta, så att 100-mandatsregeringen hör det och kommer till insikt om värdet av det. Jag vill också säga, fru talman, att vi i försvarar rätten för alla partier att vara med när regeringen bjuder in till samtal med flera partier. Det gäller inte bara , utan det gäller även . Jag tycker att det tillhör god ton i demokratin . Jag tycker också att det var bra som gjorde, nämligen att lyfta fram hur Socialdemokraterna i släppte in . Det var mycket olyckligt. kommer kritiken: Kan ändå inte kliva ur sin komfortzon och beklaga det gjorde i i går? Det är ändå så att nu på alla sätt försöker undergräva och hota , även ekonomiskt. Vi har också sett cyberattacker. Alltihop görs för att destabilisera, och då tycker jag att det är rimligt att bistå både med svenska medel, som utrikesministern påpekade, och även via EU. Beslutet handlade om , vilket är nästan , och det behöver . Jag tycker också att det är bra att man till exempel kan öppna upp för defensiva vapen och annat, men kan som sverigedemokrat i det svenska parlamentet ändå inte beklaga det gjorde i genom att avstå i omröstningen? 45 (SD) replik: Till att börja med tycker jag att det är oerhört relevant att börja med att deklarera att det behövs riktat stöd. behöver bistå och biträda – om vi börjar där, utifrån den svenska utrikespolitiska debatten. Jag tycker naturligtvis personligen att det är oerhört positivt med många av de åtgärder som såväl som den har gjort när det kommer till ekonomiskt stöd, utbildningsstöd, kompetensförsörjning och andra typer av mekanismer för att rusta både demokratin och motståndskraften i . Däremot vågar jag inte uttala mig om huruvida det var rätt eller fel att avstå i gårdagens omröstning i den här frågan i . Den avgjordes som sagt i går, och jag har inte alla fakta på bordet. Jag är inte heller övertygad om att alla i den här kammaren har det i det här läget. Men är det något vi vet är det att man inte bara kan dela ut blanka checkar; det finns problem att reparera i just den ukrainska ekonomin. 46 HANS (M) replik: Jag har en liten läsanvisning till när han undersöker vad som hände i i går. Det var 598 ledamöter som röstade för stödpaketet till . Det var 53 ledamöter som röstade emot och 43 som avstod, däribland tre sverigedemokrater. De som avstod och de som röstade emot tillhör lite blandade partigrupper, och några är utan partigrupp. Men det är ganska mycket vänster – ytterkantsvänster. Jag måste ställa frågan: Är det inte så att man känner lite krypande i ryggen att detta är dåligt sällskap? Jag har, återigen, full förståelse för att man kanske får ringa tillbaka ned till och . Men jag tror att , när man har pratat med , gör klokt i att i riksdag beklaga att man inte stod på sida i när parlamentet röstade om ett stödpaket. 47 (SD) replik: Naturligtvis behöver vi ha en fullare bild av detta – det instämmer jag i, och detta är ingenting som jag är långsam i att skaffa mig. Vad jag förstår fanns det dock bekymmer hos bland annat våra ledamöter gällande att utskotten i fråga inte hade fått möjlighet att bereda denna fråga ordentligt. Då tycker jag att den demokratiska processen inom ska ha sin gång; det är en annan aspekt av detta. Man har också tidigare riktat ett antal ekonomiska stödpaket och vet att det politiska systemet och den ukrainska ekonomin inte alltid kan hantera enbart ekonomiskt stöd, utan det krävs också andra former av bilateralt riktade insatser, oavsett om det handlar om krigsmaterielexport, utbildningsexport eller att rusta på andra sätt. Huruvida det var den enda liggande sanningen att göra på detta vis vågar jag inte uttala mig om, men jag kan mycket väl tänka mig att vi inte är i detta sällskap, som uttryckte det, med bekvämlighet. 48 (C) replik: Jag skulle vilja höra med om ser EU som viktigaste utrikespolitiska arena. Jag är också nyfiken på uttalande. När det gällde den resolution som uppmanade kommissionen att inleda ett överträdelseförfarande mot och valde att gå emot denna begäran. Av de närvarande svenska parlamentarikerna var det bara som var emot detta. Därför undrar jag om har tagit ställning för att inte använda EU-pengar till att stötta överträdelser mot rättsstatsprinciper, yttrandefrihet och annat när och nu tydligt slår mot just detta. Jag är också lite nyfiken på om ska respektera balansen mellan stormakterna. Valplattformen gjordes ju om – jag vet inte hur demokratin ser ut i , men uppenbarligen ändrades den ganska snabbt efter partiledardebatten. Jag noterade kommentar om att detta var för att undvika onödiga missförstånd. Jag vill gärna höra hur den förändringen kom till, fru talman, och vad den egentligen innebär. Vilka onödiga missförstånd var det som skulle undvikas? 49 (SD) replik: Jag tackar för frågorna – det är ju ett antal att svara på, så vi får väl se hur många jag hinner med här. Jag börjar med frågan om vi ser EU som viktigaste utrikespolitiska arena. Vår prioriteringskedja när det gäller utrikespolitiken är , , , och övriga omvärlden i den fallande ordningen. Allra högst sätter vi de välfungerande samarbeten har med sina nordiska grannländer och baltiska kusiner. Därutöver är EU naturligtvis en viktig aktör ; det kan vi inte komma ifrån.