prot · H90962 · 2022-02-01 00:00:00 — Målsättningen är att halvera tillståndsprocesserna till 2024, men jag hoppas verkligen att vi kommer i mål tidigare. Jag kan meddela interpellanten att han kan vara lugn för att åtminstone jag – och jag har hela regeringen i ryggen – inte kommer att sitta och vänta på att detta ska ske. Vi kommer att jaga på. Jag hoppas att vi kan vara överens om en hel del saker längs vägen när det gäller hur uppgraderingen av elnäten ska gå fortare. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2021/22:271 om det höga bränslepriset 97 Statsrådet (S): har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att balansera det höga bränslepriset så att vi hamnar på samma nivå som jämförbara länder i . Drivmedelspriserna steg mycket , något som främst förklarades av ett högre oljepris. Vad gäller priset på HVO är det beroende av tillgång och efterfrågan på världsmarknaden för både de råvaror som används för dess produktion och själva drivmedlet. Diesel som används i jordbruket har en fast skattenedsättning men påverkas också av prishöjningarna. Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången beror på höjda drivmedelsskatter. Den senaste gången ett aktivt beslut fattades om att förändra drivmedelsskatterna var när den så kallade bnp-indexeringen pausades , något som medför en lägre energiskatt. Regeringen har gett i uppdrag att utföra en kontrollstation av den så kallade reduktionsplikten. Inom ramen för kontrollstationen ska myndigheten bland annat analysera reduktionsnivåerna i förhållande till transportsektorns klimatmål, vilka kostnader reduktionsplikten innebär för drivmedelsköpare och vilka effekter det får för hushåll och näringsliv. Myndigheten ska vid behov föreslå förändringar. Det uppdraget ska redovisas till . 98 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag vill sätta fingret på den sista meningen. Det ska redovisas ett svar . Då måste man ställa sig frågan: Hur många jordbrukare och åkeriföretagare kommer att gå i konkurs innan det blir någon förändring? Vi har alltså världens högsta dieselpris . Jag satt och lyssnade på debatten som var tidigare. Det handlade just om jordbruket och vilka problem som de står inför med de höga kostnaderna. Jag själv kommer från åkerinäringen. Jag har fått mängder av samtal från åkeriägare och deras chaufförer om den fullständigt ohållbara situation som råder. Tittade man på Aktuellt i går fick man se och i Önskanäs som tvingades lägga ned sin gård. De hade varit jordbrukare i hela sitt liv, men gick det inte längre. var djurbilen där och hämtade samtliga djur och körde dem till slakteriet. De lade ned sin gård. Kostnaderna var för stora. Det gick inte längre. Så här har vi det i stort sett . Åkerier lägger ned. Jordbrukare lägger ned. Regeringen säger att den tillsätter en utredning som kanske kommer att presentera ett förslag . Man lägger inte två fingrar i kors för att hjälpa företagare i det här landet som står inför en kostnadsutveckling som är historisk. Vi har aldrig sett något liknande . Man ställer sig frågan: Hur tänker man? Vi måste ställa om, säger man. Jo, vi ska lyfta upp gods från väg till järnväg. Om vi går ut ur det här huset och går upp kommer vi till ett varuhus som heter Åhléns. Det har ingen järnvägsförbindelse. Hur får man in varorna från livsmedelsbutiken i källaren och upp till toppen i det huset? De kommer med lastbil. Förutsättningen för att de företag som finns i det huset ska kunna bedriva sin verksamhet är att det finns lastbilar som kommer dit med varorna. Man är på väg att slå ihjäl den verksamheten. Man lyssnar inte ens på de signaler som kommer från , Transportföretagen och andra branschorganisationer. Jag träffade Skogsentreprenörerna för . Man har skrivit en debattartikel. Jag ska läsa vad som står: ”Bakgrunden till dessa dödsattacker mot landets alla bränsleberoende företag handlar om den så kallade reduktionsplikten – där staten steg för steg tvingar bränslebolagen att öka mängden inblandning av fossilfritt. höjdes den nedre gränsen till – och ska den !” Vi skiljer ut oss i . Övriga har ett mål på till 2030. Vi är av befolkning. Men vi begår kollektivt självmord när vi inte kan konkurrera på lika villkor. Det är häpnadsväckande hur man sköter den här situationen. Man lyfter inte ett finger för att förändra läget. Det är bekymmersamt. Jag hoppas innerligt att jag får ett bra och rakt svar från ministern. Vad tänker ni göra? Det här håller inte längre. 99 Statsrådet (S): Jag ska börja med att säga att regeringen har väldigt god förståelse och följer den här situationen noggrant. Men det hjälper inte att bara lyssna, följa och titta på situationen. Det är inte bara det vi gör. Vi är naturligtvis angelägna om att agera och se till att människor och hela har goda möjligheter framåt. Låt mig ta diskussionen tillbaka till varför vi över huvud taget har reduktionsplikt. lyfts klimataspekter och annat fram. Det är goda aspekter. Reduktionsplikten är en viktig del för att minska utsläppen och nå utsläppsmål. Men vi ska också vara tydliga med att säga att det är möjlighet att göra sig kvitt beroendet av oljeschejkerna i och i . Det handlar om att vi inte är fossilberoende och kan ställa om till drivmedel som vi kan producera själva. Reduktionsplikten innebär att det går en tydlig signal till producenterna av biodrivmedel. Här finns det en marknad för dem att sälja på så att vi kan öka produktionen och pressa ned priserna. Det är en av huvudanledningarna till att vi gör detta. Det är ganska viktigt att komma ihåg att våra barn och barnbarn ska vara glada inte bara för det vi gör för klimatet. De ska också vara glada och tacksamma för att vi har sett till att inte är beroende av oljeschejker i eller i . Det är ganska viktigt. Bortsett från det har vi här och en situation där priset blir väldigt högt för många, precis som interpellanten är inne på. Där har vi tagit in uppgifter. Vi följer detta. gav regeringen ett uppdrag. Det handlar om att följa upp för att se vad man systemmässigt kan göra ifall priserna sticker iväg. Just har finansministern bekräftat att en höjning av avståndsgränserna och ersättningsnivåerna för reseavdraget är en möjlighet som man ser över. Det kan underlätta för många människor på landsbygden och se till att de kan få bättre möjligheter finansiellt. Det finns också en särskild nedsättning av fordonsskatt för bilar som ägs av privatpersoner i glesbygden. När det gäller jordbruket finns det en permanent sänkt dieselskatt. Även om jag har förståelse för att det just nu är höga priser delar jag inte bilden att regeringen inte gör någonting. Tvärtom gör vi oerhört mycket. Men vi är inte beredda att fortsätta på en väg där är beroende av oljeschejkerna och i för att förbättra en tillfällig situation här och . Vi gör både och. Vi gör oss självständiga när det gäller drivmedel och ser också till att människor får bättre livsvillkor. Vi måste kunna ha de här båda tankarna i huvudet och jobba med det. Där hoppas jag att fler partier kan ställa upp på den linjen. 100 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag har förmåga att hålla flera bollar i luften. Jag har också ambitionen att vi ska nå miljömålen. Men skillnaden mellan mig och regeringen är att jag har levt ute i verkligheten. Jag har jobbat med de här frågorna i stort sett hela mitt vuxna liv. Jag ser vad som är på väg att hända. Vi springer baklänges in . Det är lite lustigt att statsrådet säger att vi inte ska göra oss beroende av . Det är precis det vi gör. Om vi tittar på vad som sker där ute ser vi att det byggs upp mobila verkstäder, mobila däckverkstäder och mobila tankstationer. Man smugglar in rysk diesel. Jag var och tittade på vad man får betala för den dieseln . Det är per liter. Det är det som bilarna körs på som kör olagligt i . De svenska åkarna konkurreras ut. De har inte en chans i världen att konkurrera med det dieselpris som är. Vad som händer är att de svenska åkerierna går omkull. Det går inte att bedriva verksamheten. I stället flyttas godset över på olaglig trafik som smugglar in bränsle för litern. Sedan säger regeringen: Vi tänker på miljön. Man kan inte bli annat än upprörd. Har man inte bättre koll på det som sker? Vi kan titta på hur våra konkurrentländer har det. Där ligger priset på någonstans litern. Vi ligger på 21,52. Dagspriset i var 15,91. Hur ska vi kunna konkurrera när vi har ett bränslepris som skjuter ut sig så fullständigt mot priserna i vår omvärld? Ni ska utreda vad det får för konsekvenser. Jag kan berätta här och vad det får för konsekvenser. Jag behöver inte utreda det. Vi kommer att få åkerier som går i konkurs. Åkerierna är inte ute på vägen för att de tycker att det är så trevligt att köra. De ser till att vi har mat i butikerna, att det finns kläder som vi kan ha på kroppen, att vi har hus att bo i, att det finns läkemedel på apoteken och att vår industri fungerar. Det är vad åkerinäringen gör. Och ni är på väg att ta död på den, precis som på jordbruket. LRF:s ordförande i säger: Det är den värsta kris jag har varit med om. Åkeri i säger: Vi har inte råd att köra. De har inte råd att köra. Vad får det för konsekvenser för övrig industri? Bönderna säger att de har fått en kostnadsökning med 750 miljoner på årsbasis. Och regeringen ska utreda och kommer möjligen med ett svar . Det är ingen som ifrågasätter att man ska värna miljön. Men om ni såg på tv för sedan hörde ni att man pratade om elektriska lastbilar för omställningens skull. Försäljningen har slagit tvärnit. Den försäljare som var med i reportaget sa: Vi kommer nog att sälja en bil . De kommer nog att sälja en bil ! Jo, för att det inte finns ekonomiska resurser hos åkerierna. Hur ska det gå med omställningen? Jag vill gärna ha ett svar, tack. 101 Statsrådet (S): Jag konstaterar att för att komma någon vart med det man tänker göra måste man ha ett reellt och riktigt fungerande förslag. Jag har redovisat ett antal åtgärder som regeringen på kort sikt tänker vidta och som vi kollar på. Som jag redovisade var finansministern ute och bekräftade att en höjning av avståndsgränsen för reseavdragen är en möjlighet. Vi pratar om lägre skatt på fordon på landsbygden och att till exempel jordbruket, som interpellanten tog upp, har lägre bensin- och dieselpriser. Men långsiktigt måste man komma ifrån beroendet av oljeschejkerna. Det är det man måste göra. Och man måste komma bort ifrån beroendet av . Då kan man inte ständigt säga: Fast inte just , utan . måste man göra detta. Jag noterar att interpellanten är irriterad på att regeringen utreder för att se vad man ska göra. Som entreprenör, som trots allt har levt större delen av mitt yrkesliv ute i företagsvärlden och inte i politiken, kan jag hålla med om att utredningar kan ta tid. Men jag har viss respekt för att resultatet då också sannolikt blir mycket bättre. Om vi kollar på det förslag som interpellantens parti har tagit fram ser vi att det sannolikt är ett stort slag i luften. Det är högst osäkert om det kommer att ha någon inverkan på priset i pump över huvud taget om man sänker nivåerna av inblandning . Drivmedelsbranschen köper in drivmedel för i förväg. Det du tankar nu har man redan betalat för . Att förhastat sänka reduktionsnivåerna mitt garanterar ingen prissänkning för den som tankar sin bil . Då undrar interpellanten varför vi utreder detta. Det gör vi för att inte göra saker som blir ett slag i luften. Det kan man prata om i medierna, men när man sitter i regeringsställning måste man genomföra saker som faktiskt kan ge effekt. Där tror jag att jag och interpellanten skiljer oss åt, möjligtvis för att interpellanten har möjligheten att inte behöva stå till svars för de handlingar som man genomför på ett överilat sätt utan att det ger något resultat. Därför, fru talman, vill jag ändå vidhålla att regeringen både följer läget noggrant, lyssnar och agerar. Vi har en tydlig bild av att vi inte ska vara beroende av oljeschejkerna i och av i men se till att näringarna i klarar sig bra genom andra åtgärder, inte minst sådana som vi har aviserat att vi kollar på . 102 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag vet att det sitter en stor mängd åkeriägare och tittar på den här debatten. Det skulle förvåna mig om det inte kommer en inbjudan till statsrådet att komma ut i verkligheten så att han får möjlighet att se på ort och ställe hur det förhåller sig. Då får statsrådet se vilket miljöarbete de svenska åkerierna lägger ned. De förväntas utföra transporter åt vår industri så att vi kan gå till affären och handla, köpa mat och kläder. Men när man rycker undan förutsättningarna för dem behöver man inte utreda. Det är bara att inse att det här inte kommer att fungera. Man ska inte göra sig beroende av oljeschejker. Nej, men man gör sig beroende av rysk insmugglad diesel som bilarna körs på. Vi har tagit prover på bränslet. Det är rysk industridiesel. Det är så långt bort ifrån NQF-diesel man kan komma. Det slår ut de svenska åkerierna. Det är den verklighet vi har, och regeringen ska utreda. Man blir irriterad. Hur svårt kan det vara att ta till sig av det som sker där ute, bland åkerier, bland jordbrukare och, framför allt, även bland privatpersoner? De har inte något alternativ, utan de är tvungna att tanka sin bil för att komma till jobbet. De har inget alternativ, utan de är tvungna att fylla lastbilen med diesel för att transportera maten som vi ska äta. Visa lite respekt för dessa människor och för den strid de utkämpar just . 103 Statsrådet (S): Jag kommer gärna på besök. Det kan jag säga redan nu om det är någon från åkerinäringen som kollar på detta. Jag kommer gärna på besök, samtalar och hittar konstruktiva lösningar framåt – just för att jag visar respekt och har respekt för åkerinäringens behov och intressen. Jag gör det just för att regeringen respekterar att åkerinäringen måste kunna konkurrera på goda villkor. Och menar jag inte bara bränslepriserna, utan vi ska se till att de illegala åkerier som finns i vårt land inte ska kunna konkurrera ut åkerinäringen. Just på grund av den respekten tar regeringen fram verksamma åtgärder i stället för populistiska slag i luften som inte skulle förändra åkerinäringens tillvaro. Just på grund av den respekten har finansministern bekräftat att han är beredd att titta över reseavdraget för att se om man kan förbättra för landsbygden. Just på grund av den respekten har vi nedsatt dieselskatt för dem som arbetar inom jordbruket. Just på grund av den respekten är det lägre skatt på fordonen ute på landsbygden. Just av den respekten måste man vara realistisk och inte komma med plakatpolitik. Det kallar jag verklig respekt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 22 Svar på interpellation 2021/22:274 om elförsörjningens betydelse för jobb och företagande 104 Statsrådet (S): har frågat mig om jag och regeringen har gjort någon analys av hur många företagsetableringar, investeringar och jobb som har gått förlorade i på grund av osäker elförsörjning. Om inte, undrar han om jag är beredd att ge , eller annan lämplig myndighet i uppdrag att genomföra en kartläggning av elkrisens konsekvenser med särskilt fokus på konsekvenserna för näringslivet i allmänhet och industrin i synnerhet. har även frågat mig om jag och regeringen är beredda att se över gällande lagstiftning så att det blir möjligt att bygga ny kärnkraft på andra platser än vid Forsmark, och . Som mycket riktigt påpekar har präglats av exceptionellt höga elpriser. Den främsta orsaken till det rådande läget är de mycket höga naturgaspriserna som på grund av naturgasens centrala roll i den europeiska elproduktionen får stora konsekvenser även för det svenska elpriset. För att begränsa konsekvenserna av de höga elpriserna har regeringen meddelat sin avsikt att avsätta till en elpriskompensation för de hushåll som drabbats av höga elpriser. Elpriskompensationen kommer att ske retroaktivt för månaderna , . Förslaget träffar omkring 2 miljoner hushåll och gäller i hela . När det kommer till elprisernas påverkan på näringslivets konkurrenskraft är det givetvis olyckligt när näringsidkare drabbas av förändrade marknadsvillkor. Det kan dock vara värt att nämna att momsen på el vanligtvis inte är någon avgörande kostnad för företagen och att hela elkostnaden är avdragsgill. Utöver det är elpriserna i jämfört med priserna på kontinenten relativt låga. Det har de varit även , och det svenska grossistpriset på el hör till de lägsta inom EU. Den kärnkraftslagstiftning som omnämner finns i och togs fram 2010 av den alliansregering som ledde. Regeringen tillsatte 2017 en särskild utredare för att se över lagen om kärnteknisk verksamhet, och 2019 överlämnade denne betänkandet Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar. Betänkandet har remitterats och genomförts i vissa delar. Återstående förslag bereds nu i . Utöver detta planeras inga förändringar i lagstiftningen. 105 (M): Hur blev rikt? En viktig del av förklaringen är att vi som land framgångsrikt har lyckats slå mynt av våra naturresurser. Vi har förädlat skogen och malmen och byggt upp en stark industri inom en lång rad områden genom handel med vår omvärld. Trots vårt geografiska läge i utkant har vi kunnat vara en konkurrenskraftig industrination, mycket tack vare en stabil elförsörjning. Vattenkraften, sedermera i kombination med kärnkraften, har gett industrin klimatsmart el till konkurrenskraftiga priser – dygnet runt, året . Det har byggt vårt välstånd. befinner vi oss dock, fru talman, i ett allvarligt läge. På grund av en ansvarslös energipolitik har inte längre den trygga och konkurrenskraftiga elförsörjning som har varit en grundpelare för resa från att ha varit ett av allra fattigaste länder till att faktiskt bli ett av världens allra rikaste. Sex av tidigare tolv kärnkraftsreaktorer har avvecklats. Bara har fyra fullt fungerande kärnkraftsreaktorer lagts ned , motsvarande av all svensk el. kommer notan för avvecklingen av kärnkraften. kommer notan för den misslyckade rödgröna energipolitiken. Notan kommer i form av uppsägningar och uteblivna investeringar och etableringar. Den kostar jobb och företag. Notan kommer i form av rekordhöga elpriser för vanliga hushåll. När elen kostar skjortan får semesterkassan eller den lilla bufferten i hushållsekonomin användas för att betala elräkningen. Notan kommer också i form av skenande klimatutsläpp och en inbromsning av den omfattande klimatomställning av såväl vår industri som vår transportsektor som är alldeles nödvändig om vi ska klara att nå våra högt ställda klimatmål. Jag är, fru talman, mycket bekymrad över elförsörjning. Vi har en elkris vars konsekvenser den här interpellationen handlar om. Jag blev inte mindre bekymrad när jag hörde energiministerns svar på min interpellation och mina frågor. Av svaret att döma undrar jag nämligen om statsrådet helt och fullt inser allvaret i och vidden av pågående energikris. Statsrådet ägnade det mesta av sitt första inlägg åt att kommentera de höga elpriserna. De skenande elpriserna är oerhört problematiska, men krisen är större och problemen djupare än så. Priserna är konsekvensen av en bristande elförsörjning. De är ett uttryck för kapacitetsbristen i elnätet. De är ett uttryck för en otillräcklig planerbar elproduktion. Vårt elsystem har brist på effekt. När vinden inte blåser och solen inte skiner räcker helt enkelt inte elen till. Det driver upp priserna och sätter stopp för företagsetableringar. Av elbarometer framkommer en dyster bild. av de näringslivschefer som svarade på undersökningen uppgav att de hade problem med elförsörjningen i sin kommun. Om inte den siffran bekymrar energiministern kanske siffran gör det. Det är nämligen hur många som i undersökningen angav att de inte hade något eller bara ett ganska litet förtroende för regeringens energipolitik. Statsrådet kanske kommer att säga att elbarometern bara är en liten undersökning som man inte ska dra för stora växlar på. Det är jag benägen att hålla med om. Vi behöver mer ordentliga underlag, och det är just det jag efterfrågar i min interpellation. Jag vill kartlägga elkrisens konsekvenser i allmänhet och dess konsekvenser för jobb och företagande i synnerhet. Varför säger energiministern nej till det? 106 Statsrådet (S): Jag tackar interpellanten för interpellationen. Låt mig börja i den ända där interpellanten började. Hur blev en rik nation? Ja, tillgång på el var absolut en viktig del. En stor del var också någonting som interpellantens parti aldrig har ställt upp på: en god jämlikhet i det här landet så att så många som möjligt får goda villkor att vara med och bidra till tillväxt, och även en teknikoptimism som inte fastnar i gårdagens nostalgi utan kollar på vad som händer här och och hur vi kan förbättra situationen. Dessa har varit avgörande delar i att bygga vårt välstånd. Vi ställer nu om. Från att ha förbrukat samma mängd energi – el har använt – ställer vi nu om till den kanske största expansion vi ser framför oss. De kommande 30 åren räknar vi med att vi kommer att förbruka avsevärt mycket mer energi, framför allt el, än vi gjort tidigare. Det gör vi därför att industrin, transporterna och arbetsmaskinerna kommer att ställa om från fossila bränslen, trycka ut dem och börja använda el. Det är en viktig del av den framtid vi nu bygger. Vi har en trygg elförsörjning i . har vi tillfälligt mycket höga elpriser, vilka interpellanten själv säger är tillfälliga just . Trots denna tillfälliga elpriskris, som finns i hela , har tack vare den ansvarsfulla energipolitiken visat upp avsevärt lägre priser på elektricitet än resten av . Det är ändå ingen rolig tröst för de hushåll som har drabbats. Det är ingen lösning för de industrier som har sett högre elpriser. Det är inte det jag säger. Jag säger: Låt oss vara realister och i stället för att svartmåla lyckade position, som har gjort att vi till och med i djupaste elpriskris har ett av de bästa utgångslägena, fortsätta att bygga på den framgången. Vi ser hur vi kommer att bygga ett nytt elsystem, ett totalt energisystem, som ska vara, vilket också denna kammare har fattat beslut om, förnybart till till 2040. Jag vet att interpellanten vurmar för inte minst kärnkraften, och jag kan lugna interpellanten med att kammarens beslut är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraften därefter. När det gäller de kärnkraftverk som har lagts ned finns det en missuppfattning som ofta tas upp, nämligen att det skulle ha skett med politiska syften. Jag som har en bakgrund i näringslivet kan säga att det också finns ett lönsamhetsargument. När apparater som byggdes då det enda sättet att transportera musik var med kassettband och Walkman börjar bli komna blir de dyra att underhålla. Om kammaren eller regeringen genom politiska beslut hade tvingat aktörerna att behålla dessa kraftverk hade det funnits en risk att underhållskostnaden hade blivit så pass hög att man hade drivit upp priserna för svenska elkonsumenter permanent, inte bara som vi har sett under den här vintern. Låt oss alltså se . Jag ser framför mig, och regeringen ser framför sig, en enorm expansion av elnätskapacitet och en elproduktion som ska komma snabbt på plats, ge mycket el och leverera billig el till elkonsumenterna. 107 (M): Statsrådet bekräftar det jag var bekymrad över i mitt första inlägg, nämligen att han och regeringen inte fullt ut ser vidden, bredden och djupet av den kris vi är inne i. Den är mycket större än de rekordhöga elpriser vi just nu har. Jag tror inte att de kommer att vara tillfälliga. Jag tror dessvärre att vårt näringsliv och våra hushåll får vänja sig vid att betala en betydligt högre elnota än vad man historiskt har gjort, på grund av det faktum att den energipolitik som statsrådet företräder och som hans parti har företrätt har gjort oss beroende av europeisk kolkraft och rysk gas.