prot · H909108 · 2022-05-05 00:00:00 — Konsekvensen om inte mer pengar tillförs är alltså att man måste bromsa in eller avsluta dessa kurser, som jag tror att statsrådet och jag är helt överens om är viktiga. Om vi tycker att det är en viktig insats som görs av studieförbunden blir följdfrågan: Varför har inte regeringen tillskjutit mer pengar? 44 Statsrådet (S): Bakgrunden är naturligtvis att vi valde att inte rikta pengar till studieförbunden utan att i stället göra en bredare satsning på fler frivilligorganisationer som också, genom olika andra insatser, är med och hjälper till med språkutbildning och språkfärdighetsträning för de ukrainska flyktingarna. Men om det visar sig att detta med tiden blir en oöverstiglig uppgift för studieförbunden är det klart att vi måste ta en rejäl funderare på om vi inte ska rikta medel också specifikt till studieförbunden och inte bara till civilsamhället som helhet. Sänkt reduktionsplikt och minskade utsläpp 45 (L): Min fråga går till statsrådet . Liberalerna vill nå målet att transporternas utsläpp ska minska till 2030 jämfört med . Det är elektrifieringen tillsammans med reduktionsplikten som kan åstadkomma detta. När den nuvarande kurvan för reduktionsplikten sattes utgick man från en väldigt defensiv syn på hur snabbt försäljningen av laddbara bilar skulle öka, vilket gav en hög reduktionsplikt. Vi i Liberalerna trodde inte på detta och krävde en kontrollstation 2022 för att kunna justera kurvan. Det visar sig nu att vi fick rätt. är av de bilar som säljs laddbara, långt över det scenario som användes för reduktionsplikten. Min fråga till är: Om Energimyndighetens utredning visar att vi kan sänka reduktionsplikten och ändå nå transportmålet om lägre utsläpp på grund av den snabba ökningen av laddbara bilar, är regeringen då beredd att sänka reduktionspliktskurvan? 46 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , för en väldigt bra frågeställning! Det är självklart så att reduktionsplikten har tjänat oss extremt väl. Faktum är att den är ett av våra absolut viktigaste verktyg för att vi ska nå våra utsläppsmål. Jag är också otroligt glad över att vi ser den utveckling som vi ser när det gäller elektrifieringen av transportsektorn och att det går väldigt fort och överträffar alla scenarier vi någonsin egentligen kunde ha föreställt oss. Men regeringen har ju aviserat, och tidigarelagt, att vi ska ta del av den här utvärderingen . Vi kommer naturligtvis att göra det med ett stort allvar. Det är därför vi har bett om att få den tidigarelagd. är jag som miljö- och klimatminister väldigt ödmjuk inför hur viktig reduktionsplikten är för att vi ska klara våra utsläppsmål. 47 (L): Jag får tacka för svaret. Vi delar tanken runt reduktionsplikten – att den är viktig. Men frågan gällde egentligen om man är beredd att justera den om det visar sig att vi ändå når målen. Sedan skulle jag vilja höra lite grann om hur statsrådet jobbar mot EU, som vi anser är en viktig miljöorganisation. Hur arbetar statsrådet för att vi ska få en hög inblandning av biodrivmedel och elektrobränslen i en reduktionsplikt inom EU? 48 Klimat- och miljöminister (S): Som nog förstår kommer jag inte att vilja föregripa den utvärdering som vi har bett om att få . Min roll i detta sammanhang kommer naturligtvis att vara att bevaka att vi når utsläppsmålen, och då behöver vi jobba på många olika fronter. Vi gör ett väldigt ambitiöst arbete i EU, bland annat när det gäller just implementeringen av hela Fit for 55-paketet, där ska ha en ledartröja. 49 (MP): De skattesänkningar som görs för bensin och diesel ihop med den frysta reduktionsplikten ökar utsläppen. Det gynnar också Putins . Trots det gjordes ingen säkerhetspolitisk analys av regeringen innan förslagen lades fram – det fick jag som svar på en skriftlig fråga. Däremot gjorde man en miljökonsekvensanalys. Den pausade reduktionsplikten ökar utsläppen med och gör det mindre fördelaktigt att övergå till eldrift – detta mitt under en klimatkris. Jag vill därför fråga klimatminister : Varför fattar regeringen aktiva beslut för att öka klimatutsläppen när vi så snabbt som det bara går borde göra allt vi kan för att minska dem? 50 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , för frågan! Alla måste kunna ta sig till jobbet även när det är krig i vårt närområde. Det som regeringen har presenterat är ett väldigt brett stödpaket till hushållen och till jordbruket men också en pausad höjning av reduktionsplikten, just för att möta Putinpriserna. klimatmål ligger fast. Regeringen vill också se mer produktion av biodrivmedel i . Reduktionsplikten är, precis som jag sa i ett tidigare inlägg, ett otroligt viktigt styrmedel för att minska vårt beroende av importerade fossila bränslen, något som är bra både för klimatet och för vår säkerhet. Vi kommer helt enkelt att göra det som krävs för att stärka i det här läget men också skapa nya jobb genom att leda klimatomställningen. Jag tycker att det är ett balanserat paket som regeringen har gått fram med i detta läge. 51 (MP): Det finns ett oändligt antal sätt att kompensera hushållen för de ökade priserna. Man måste inte göra det genom att öka utsläppen, genom den sänkta drivmedelsskatten, och låsa in oss ännu mer i oljeberoendet. Jag blir bedrövad och orolig över hur lättvindigt klimatministern tar på de ökade utsläppen. Jag kan bara konstatera att detta är dålig politik som för oss bort från att vi ska nå målen snarare än mot att vi ska nå dem. I detta anförande instämde (MP). 52 Klimat- och miljöminister (S): Jag tycker att det hade varit en extremt dålig politik om vi inte hade kunnat stötta svenska hushåll i ett fullständigt exceptionellt läge, när vi har krig i vårt närområde. Det paket vi har lagt fram är balanserat. Det innehåller en frysning av reduktionsplikten. Det innehåller en sänkt drivmedelsskatt. Det innehåller också en 4 miljarder stor satsning på en ökad elektrifiering i bonus malus-systemet och ett färdmedelsneutralt reseavdrag som också inkluderar kollektivtrafik, till exempel. 53 (S): Min fråga går till integrations- och migrationsminister . är ett fantastiskt land, och vi är unika på många olika sätt. Tyvärr har vi också varit väldigt unika när det gäller arbetskraftsinvandringen, ända sedan Alliansen ändrade regelverket i regering. Företag har fritt kunna anställa till exempel personliga assistenter från andra länder, trots att det har funnits arbetslösa i som med en kortare utbildning hade kunnat ta de jobben. Vad gör Socialdemokraterna i regeringsställning när det gäller just arbetskraftsinvandring och arbetsmarknadsprövning? 54 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Ja, vi har världens mest liberala arbetskraftsinvandringsregler, som infördes av den moderatledda regeringen. Vi har tagit steg efter steg för att ta oss bort från det. Skälen är egentligen tre. Denna arbetskraftsinvandring bidrar till att försvåra integrationen och sänka svenska löner, och den utgör en grogrund för kriminalitet och organiserad brottslighet som ett antal människor utnyttjas av skrupelfria arbetsgivare. går vi vidare med det senaste inslaget, nämligen en utredning om arbetsmarknadsprövning. Det handlar om att behoven på svensk arbetsmarknad ska styra vilka som ska kunna komma hit som arbetskraftsinvandrare. Då ska vi kunna ta hit arbetskraft som vi har brist på – ingenjörer och it-tekniker – men inte städare och diskare, som vi har stora överskott av. 55 (S): Jag tackar så mycket för svaret. Det känns tryggt att vi nu har en regering som faktiskt ser problemen på arbetsmarknaden och tar dem på allvar. När det gäller just den här utredningen undrar jag: Hur ser tidsplanen ut, och när kommer vi att få se direktiven? 56 Statsrådet (S): Direktiven kommer , och utredningen kommer att få mindre än på sig att komma fram med sina resultat, så att vi får en bra arbetsmarknadsprövning på plats. Men vi kommer under den tiden även att presentera fler åtgärder för att skärpa arbetskraftsinvandringen. Vi kommer alltså inte att behöva vänta på detta för att se tydliga resultat på svensk arbetsmarknad. 57 HANS (M): Konferensen om framtid, populärt kallad , har pågått . Formerna för den har varit väldigt märkliga. Det är nästan som att den har varit självgenererande. Vi har haft denna på franskt initiativ, och det har varit medborgarpaneler som har utsetts slumpmässigt i . Medborgarpanelerna utgör ungefär två tusendels promille av EU:s befolkning, det vill säga underlaget är inte representativt. Många förslag har kommit fram i konferensen, och är det att göra bokslut över den. En del förslag kommer till och med att kunna kräva fördragsändringar. Detta väcker frågor: Hur ska det här hanteras när det väl ligger framme hos rådet, kommissionen och parlamentet? Hur kommer statsrådet att agera för att baissa förväntningarna och realisera det som behövs? 58 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan och för den åtföljande kommentaren, som jag till stora delar kan instämma i. Vi har från regeringens sida, hela den tid som konferensen pågått, understrukit att den inte får uppfattas som ett beslutsfattande organ. Vi kan inte veta om de slumpmässigt utvalda medborgarna är representativa för den europeiska befolkningen, och vi har från rådets sida meddelat att vi inte kommer att ta ställning till förslagen nu vid själva konferensen. När de slumpmässigt utvalda medborgarpanelernas tankar om hur man kan göra olika förändringar ligger på bordet får vi ta ställning till vad som kan föras vidare till vårt eget arbete med EU:s framtida beslutsfattande. Jag kommer att vara lika noggrann som jag har varit när det gäller att förankra svenska ståndpunkter om förslagen i och på annat sätt i riksdag. 59 PER RAMHORN (SD): Min fråga går till det statsråd som svarar på allmänpolitiska frågor. Alla regioner har mål för hur snabbt en behandling ska sättas in vid misstänkt cancer, de så kallade standardiserade vårdförloppen. Men de flesta regioner är inte i närheten av att klara av den maximala ledtiden. För de två vanligaste cancerformerna bröstcancer och prostatacancer är resultatet skrämmande. av dem som drabbas av bröstcancer får behandling inom medicinskt rimlig tid. Situationen är ännu värre för dem som drabbas av prostatacancer. I den gruppen är det som får behandling inom den maximala ledtiden. Köerna har ökat successivt ända , och man ska komma ihåg att för en cancersjuk räknas . Min fråga blir: Varför har regeringen inte lyckats korta cancerköerna under de två mandatperioder som den har haft makten? 60 Statsrådet (S): Tack, Per Ramhorn, för frågan! Först ska jag säga att jag delar Per Ramhorns oro över långa köer till cancerbehandling i våra regioner. Sedan vill jag understryka att det är just regionerna som ansvarar för sjukvård och att det är politiker i respektive region som i regionparlamenten ska ställas till svars för det. Från regeringens sida bidrar vi med ytterligare resurser. Vi har varit med om att ta fram de standardiserade vårdförloppen. Jag vågar hävda att man får en bättre cancerbehandling nu än , men vi behöver korta vårdtiderna. Pandemin har varit en ofantlig belastning på sjukvården, vilket har lett till att man inte har kunnat korta kötiderna så mycket som både vi och regionerna hade önskat. Jag ser fram emot att vi kommer att kunna korta vårdtiderna mer. Företags sponsring av idrottsföreningar 61 (C): I går i denna kammare fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen om att se över reglerna för företags avdrag för sponsring av idrott och idrottsföreningar. Det här fungerar inte särskilt bra . måste föreningarna leverera en motprestation, och värdet av den motprestationen grundar sig bland annat på marknadsvärdet av reklam och antalet sålda biljetter. Det säger sig självt att detta gynnar till exempel elitidrott framför breddidrott och ungdomsidrott, och det gynnar herrlag framför damlag eftersom det är mer publik på sådana matcher. I går fanns det majoritet i för att se över detta. Om detta leder till ojämlika och ojämställda resultat tycker vi att man behöver agera. Men det tycker inte Socialdemokraterna, som röstade emot förslaget. Min fråga till är helt enkelt: Varför? 62 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det ska ändå understrykas att man tar ledigt från för att bli statsråd, så man är inte en del av beslutet på det sättet. Jag tror att bakgrunden är att man vill värna grundprinciperna i skattesystemet, nämligen att sponsring är något som görs för en motprestation och att det ska stå i proportion till motprestationen. Annars är det ju en gåva vilken som helst, och det är denna distinktion man vill göra. Jag delar uppfattning att det är värt att fundera över vad som kan göras för att få mer jämställda villkor för herridrott och damidrott och mellan ungdomsidrott och vuxenidrott. Jag är kanske inte lika säker på att grunden för detta ligger i reglerna om hur man bedömer en sponsrings värde, men jag utgår ifrån att följer upp detta kontinuerligt. 63 (V): Min fråga går till minister . Den lokala konsumentvägledningen minskar runt om i landet. erbjuder endast 179 kommuner denna lokala service. Lokalt kan man förebygga. Man kan känna till det lokala näringslivet, och man kan ha återkommande möten med dem som så behöver. För att klara av detta är det viktigt med stöd från . I ett brev tar upp hur detta stöd minskar och urholkas. De pekar på vikten av att kommuner får ett starkt och relevant stöd samt verktyg från för att kunna genomföra en likvärdig verksamhet i hela landet. tycker att det är viktigt med den lokala konsumentvägledningen och har budgeterat för detta . Vad tänker ministern göra för att komma till rätta med dessa problem? 64 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vi delar helt uppfattningen att den kommunala konsumentvägledningen är en mycket angelägen uppgift. Det är tyvärr så att många av kommuner har sänkt ambitionsnivån för detta. Regeringen har gett ett uppdrag till att se över hur konsumentvägledarna kan bistås på bästa sätt och verksamheten utvecklas. Sedan ska man inte underlåta att se att också har startat upp andra verksamheter för att stötta konsumenterna, bland annat det som kallas Hallå konsument, som har kontakt med hundratusentals konsumenter via telefon och webben. Detta innebär också en god konsumentvägledning, som förvisso inte ersätter den kommunala verksamheten fullt ut. Men jobbar med frågan. Regeringens syn på kärnkraften 65 (KD): Jag kan konstatera att flera partier anser att vi kommer att behöva mer el , inte mindre, om vi ska klara klimatomställningen. Vi behöver helt enkelt bygga ut elproduktionen, framför allt i . Vi diskuterar effektivitet och tidsaspekten i tillståndsprocesser, när det gäller både elnätsutbyggnad och olika kraftslag. Jag har noterat att energiministern har uttalat att han inte ser att det finns någon anledning att ändra lagstiftningen när det gäller kärnkraften, möjligen långt in , och att det inte heller finns något intresse från näringslivet. Det är helt fel, speciellt när det gäller små modulära reaktorer, men det krävs ändringar i kärnkraftslagen. finns det begränsningar för både var de får byggas och hur många. Är uttalandet från energiministern även regeringens uppfattning? 66 Statsrådet (S): Tack, , för möjligheten att återvända till energipolitiken! Jag tror att energiministerns uttalande inte ens är tyckande utan fakta. Det är sedan alliansregeringens och tid i regeringen möjligt att bygga ny kärnkraft i på de platser som har de bästa förutsättningarna, där alla säkerhetsdelar är gjorda, där det finns inkapslade områden och där det finns ledningar dragna på skattebetalarnas bekostnad. Det är fullt möjligt att bygga en liten modulär reaktor på en sådan plats. Om det inte finns intresse av att bygga en stor eller en liten reaktor på den platsen, med de bästa av villkor, vad säger då att det skulle finns intresse av att bygga på en sämre och dyrare plats? Om det visar sig att detta förändras och det finns ett större intresse än vad näringslivet ger uttryck för får vi naturligtvis se över detta. Utrikes födda kvinnors inträde på arbetsmarknaden 67 (L): kom om situationen för de utrikes födda kvinnorna på arbetsmarknaden. Tyvärr kan jag, som jobbar med dessa frågor i arbetsmarknadsutskottet, konstatera att det inte är någon munter läsning. Man pekar på flera systematiska hinder för att komma in på arbetsmarknaden, där vi ser en fortsatt ökad sysselsättningsgrad bland arbetskraften just när det gäller utrikes födda. Man säger att var tredje utrikes född kvinna som är född utanför befinner sig utanför arbetskraften. Flera av de hinder som pekas ut, fru talman, är sfi-undervisningen och etableringsprogrammet inom Arbetsförmedlingen. Min fråga till integrationsministern är: Har du något konkret förslag på gång för att komma åt detta problem så att vi får ut fler kvinnor på arbetsmarknaden och därmed förbättrar integrationen? 68 Statsrådet (S): Tack till för att han lyfter den här angelägna frågan! Det enkla svaret på frågan är naturligtvis ja – inte bara en åtgärd utan flera åtgärder. Vi ska också säga att sysselsättningsgraden stiger och arbetslösheten sjunker bland utlandsfödda. Det är någonting positivt. Men det är alldeles för många som har för låga förväntningar på de kvinnor som kommer och på deras vilja och förmåga att komma in på arbetsmarknaden. Det ställs för låga krav, och vi har en för dålig väg in i barnomsorgen för de här kvinnorna. Därför gav vi i uppdrag till kommunerna att göra uppsökande arbete mot kvinnor med barn – som har väsentligt lägre förvärvsfrekvens än dem utan barn – och se till att det finns en förskoleplats för dem, även om de inte har sökt, och informera dem om att den platsen finns. Vi kommer att behöva öka kvaliteten i sfi. Vi kommer att behöva ändra sätt för sfi:n så att den blir flexiblare och mer utgår från kvinnornas behov. Vi behöver ändra attityder hos myndigheterna. Löneskillnaden mellan kvinnor och män 69 (MP): börjar kvinnor i att jobba gratis. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor i sluts för långsamt. Med en ynka minut på en arbetsdag som slutar har vi gått framåt , som skillnaderna i kapitalinkomster har vuxit. har den totala skillnaden mellan mäns och kvinnors ekonomiska förutsättningar inte jämnats ut. Vad kommer regeringen att göra? När vi hade möte i går med industrins parter och jag ställde frågan till dem sa de att kvinnor måste välja rätt. Men, fru talman, kvinnor som har valt att jobba i äldreomsorgen eller barnomsorgen har inte valt fel. Det är vi i samhället som fortfarande har värderat kvinnors arbete lägre än mäns arbete. 70 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Kvinnor ska naturligtvis välja rätt, men minst lika viktigt är att män väljer rätt. Ett av grundskälen till skillnaderna i löner på svensk arbetsmarknad är att kvinnor tar ett oproportionerligt stort ansvar för familjen. Det försämrar deras anknytning till arbetsmarknaden och ger sämre löneutveckling. Därför måste vi förmå familjer att ta ett mer jämställt ansvar för barnen. Vi måste också se till, precis som är inne på, att olika arbetsuppgifter värderas mer rättvist, att arbetsuppgifterna för dem som jobbar och sliter i sjukvården och äldreomsorgen värderas upp så att man får bättre arbetsvillkor och bättre förutsättningar att göra karriär i sitt yrke. Här tror jag att vi har två huvudåtgärdspunkter för att få jämlikare löner mellan män och kvinnor: mer jämställt familjeliv och en bättre värdering av olika arbetsuppgifter på arbetsmarknaden. Klimatomställning och gröna kreditgarantier 71 (S): Min fråga går till finansmarknadsminister . Vi behöver öka takten i klimatomställningen. Mycket sker redan för att vi ska kunna klara de miljö- och klimatmål som vi har satt upp. ska vara fortsatt starkt inom dessa områden, och det har verkligen gynnat vår industri. Vi ser att de gröna jobben växer fram, framför allt i norr men också i söder. senast kunde vi höra om en stor industrisatsning i i . Min fråga är: Hur arbetar statsrådet med dessa frågor? Framför allt, hur arbetar vi när det kommer till finansmarknadspolitiken för att omställningen ska gå ännu snabbare? Ytterligare en fråga är: Fungerar de gröna kreditgarantierna? Vad behöver vi göra för att de ska gå ännu bättre? 72 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är helt riktigt att regeringen prioriterar klimatomställningen och att bidra till framtidens jobb. Inte minst har redogjort för detta här , och redogör för de stora investeringar som just nu präglar industrier i . På min lott finns att se på hur finansmarknaden kan bli mer hållbar. Där finns de gröna kreditgarantierna, och frågan var om de fungerar. hade jag glädjen att ta del av att Riksgälden fattade beslut om den första gröna kreditgarantin som går till att ställa om raffinaderiet i från att gå på fossil olja till att gå på tallolja, rapsolja och slakteriavfall, det vill säga inhemska råvaror som vi ska köra våra bilar på. Det kommer att ta bort utsläppen från ungefär en halv miljon personbilar . Ja – de fungerar! 73 (SD): Att spara genom ISK har blivit största folkrörelse med över 3 miljoner användare. Socialdemokraterna har höjt skatten med motiveringen att räntan var extremt låg och börsen gick starkt. var emot höjningen och vill sänka skatten, eftersom börsen går upp och ned . Vissa år är starka och vissa är sämre. Med Socialdemokraternas höjning kommer sparare att få betala ett högt pris, eftersom börsen backar stort som statslåneräntan som styr ISK-skatten går upp. Räntan går upp, och börsen har backat . Min fråga till statsrådet är: Kommer regeringen att erkänna den felaktiga skattehöjningen och sänka skatten till ursprungliga ? 74 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Ska man vara strikt är det nog statsrådet som ska besvara den, eftersom det är en skattefråga som sorterar under finansministern och inte mig. Men jag äventyrar ett försök. Vi kan konstatera när vi blickar framåt att vi har enorma offentliga utgifter att finansiera. Vi ska höja försvarsanslagen till , vilket är en ansträngning som vi inte har sett . Vi har problem med organiserad kriminalitet. Vi höjer och bygger ut polisanslagen. Vi ska också säkerställa kvaliteten i välfärden. Att i detta läge när räntorna går upp en smula och börsen rör sig – som den ju ska göra och återspegla ekonomiska förhållanden – börja tänka i termer av stora skattesänkningar tycker jag är oöverlagt. Jag kommer definitivt inte att ge något sådant besked , och jag hoppas innerligt att den som har ansvar för frågorna inte heller gör det. 75 (KD): Min fråga går till och handlar om vargar. Det är så att vargen växer alltmer, och de blir allt fler. Det är också allt fler som stör oss som bor i den bygd där vargen har sitt starkaste utbredningsområde. har tagit en hel del kloka beslut. Ett av dem är att man ska ha ungefär 170–270 vargar, och har signalerat att så ska det vara. Man har också signalerat att det ska vara en god spridning på vargen. Man kan med andra ord inte ha dem samlade på en fläck från , och en bit upp i , utan det behöver vara en bra spridning. Haken är bara den att sedan fattar egna beslut och signalerar att det ska finnas minst 400 vargar. Detta uppfattar åtminstone jag som obstruktion mot de beslut som tas i , och jag förutsätter att riksdag och regering är överens om våra beslut. Vad ämnar ministern göra i den här frågan? 76 Klimat- och miljöminister (S): Tack för frågan, ! Den svenska vargstammens storlek styrs inte bara av beslut i riksdag, utan vi har också ett EU-direktiv att förhålla oss till. Det handlar bland annat om att vi måste säkerställa en gynnsam bevarandestatus av vargen, vilket innebär att det måste finnas minst 300 vargar och att minst en varg ska ha invandrat från eller och reproducerat sig med en skandinavisk varg . Det här värnar vi, för det är det här som är själva verktygslådan för oss. Sjunker vi under antalet som ger en gynnsam bevarandestatus kan vi också säga tack och adjö till en eventuell licensjakt. Därför behöver vi respektera detta nogsamt och inte hitta på några egna siffror som inte bygger på vetenskap. och EU:s stöd till 77 (S): Kriget i har pågått i tio långa veckor.