prot · H909121 · 2022-05-31 00:00:00 — Det har ändrat politiska prioriteringar och förstås skakat parlamentariska församlings arbete i grunden. Det är viktigt att påpeka att skulden och ansvaret för kriget ligger på president . har framfört krav på att den europeiska säkerhetsordningen ska ändrat och har aktivt undergrävt ansträngningar för att stärka mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Vidare har ifrågasatt organisationens viktiga arbete med valobservation. I sammanhanget bör dock nämnas att 45 av deltagande stater kunde aktivera Moskvamekanismen för att undersöka de allvarliga kränkningar mot mänskliga rättigheter och de humanitära konsekvenser i som är följden av invasion av . har vi för övrigt överlag sett mycket oroande tecken på att auktoritära stater på flera områden stärker sitt inflytande och vill utmana internationellt erkända gränser, bryta mot internationell praxis och dessutom förtrycka sin egen befolkning. Det är också värt att nämna att vi ser en oroande utveckling i många stater inom när det kommer till mänskliga rättigheter över huvud taget. Den fria pressen, domstolsväsendet och yttrandefriheten utmanas på sina håll. Journalister och oppositionella fängslas, försvinner och till och med förklaras döda. Hbtq-personer och religiösa minoriteter förtrycks, och man tillåts inte vara den man är. Rätten till abort inskränks, och kvinnor riskerar att drabbas särskilt hårt i områden där det råder konflikt. Länder graderas ned i demokratiindex, och sorgligt nog upphör en del länder att vara demokratier. Skyddet för kvinnor, och i synnerhet våldsutsatta kvinnor, försämras. Detta kan vi inte acceptera. Utmaningarna inom och mellan medlemsländer förblir därmed stora. Att trygga en gemensam säkerhet är detsamma som att försvara demokratin och våra mänskliga rättigheter. I många av de länder som vi har för vana att kalla fullt utvecklade demokratier ser vi tendenser där demokratin inskränks och bidrar till ökad oro. Ett flöde av fake news med ibland parallella samhällsstrukturer har blivit ett allt vanligare fenomen. Tilliten till de gemensamma, demokratiska politiska systemen minskar som de ekonomiska, kulturella och sociala klyftorna tenderar att öka. Att hantera dessa klyftor är avgörande för varje politiker i varje demokratiskt land. De valobservationer som vi inom genomför spelar en roll där demokratin är relativt ny, där korruptionen är utbredd, där mediefriheten är begränsad eller där röstköp är förekommande. Där spelar det roll att vi genomför valobservationer. I sådana lägen är det av förståeliga skäl extra viktigt att vi finns på plats och kan vittna om situationen och bidra med slutsatser och rekommendationer för framtiden. har också den svenska OSSE-delegationen deltagit i flera valobservationer. Jag själv hade möjlighet att observera val i bland annat och . Jag inledde mitt anförande med att konstatera att utmaningarna inom som organisation är enorma. om brister som organisation, inklusive tillämpningen av konsensusprincipen, är alltmer uppenbara kvarstår det övergripande och grundläggande behovet av att trots allt ha ett europeiskt forum för regional säkerhet som långsiktigt kan verka för att återupprätta den europeiska säkerhetsordningen och respekten för folkrätt, humanitär rätt och mänskliga rättigheter. Därför är och förblir det svenska medlemskapet och arbetet i denna organisation viktigt. Under det svenska ordförandeskapet har information regelbundet lämnats till både den svenska OSSE-delegationen och utrikesutskottet om det pågående arbetet med ordförandeskapet. Vidare har utrikesministern vid ett antal tillfällen föredragit frågor som är relaterade till OSSE-medlemskapet och ordförandeskapet. Det har också ägt rum interpellationsdebatter om sådana frågor i denna kammare. Eftersom den här mandatperioden nu går mot sitt slut vill jag passa på att tacka den svenska OSSE-delegationens alla aktiva ledamöter under den här mandatperioden, som har deltagit med engagemang i möten och i valobservationer. Jag vill rikta ett tack till vid internationella kansli. Jag vill också tacka delegationens vice ordförande för ett gott samarbete och utrikesminister , som har visat på vikten både av som organisation och av ett idogt arbete under det svenska ordförandeskapet under föregående år. Jag vill avsluta med att yrka bifall på reservation 1 under punkt 1, som är undertecknad av Socialdemokraterna och . återstår endast till formella sommaruppehåll, men arbetet för en bättre och säkrare värld med internationell solidaritet i fokus går ständigt vidare. 4 (C): Det betänkande vi nu debatterar rör två dokument: en redogörelse från regeringen och OSSE-delegationens skrivelse. Min kollega , som ingår i delegationen, kommer att beröra delegationens skrivelse mer tydligt i ett senare anförande. har varit verksamt . Vi trodde att vi skulle få fira stort 50-årsjubileum , , i , men allt tyder på att vi inte kommer att kunna göra det. Organisationen är utsatt för stora utmaningar. Den europeiska säkerhetsordningen har av bombarderats, kan man lugnt säga. Det drabbar ytterst det ukrainska folket, men det drabbar också oss alla, för vår europeiska säkerhetsordning har varit viktig för vår säkerhet i vår del av världen. Därför kändes det angeläget att skulle ha ordförandeskapet i , och vi stod bakom det. När vi senast behandlade dessa redogörelser och skrivelser uttryckte också kammaren och utrikesutskottet glädje över att hade fått ordförandeskapet. Vi hade också en ganska bred samsyn om vad ordförandeskapet skulle syfta till. Att värna den mänskliga dimensionen inom ramen för det breda säkerhetsbegreppet är övergripande för oss från svensk sida. Det är viktigt att det har gjorts från regeringens sida också . Men det är, som regeringen skriver, en utmanande tid. Att många av de deltagande staterna inte lever upp till åtagandena är alldeles uppenbart. Demokrati, rättsstatens principer och mänskliga rättigheter trampas på i flera av medlemsländerna. Den demokratiska dimensionen är satt under hård press, och med konsensuskravet som grund blockeras den i delar. Till exempel var det inte möjligt att ha den årliga översynskonferensen . Det är värt att överväga och fundera mycket kring detta. Till exempel kan man se på frågan om nationella minoriteter. Där har högkommissarien varit aktiv i en del av de länder som utmanas. , , , och nämns i regeringens skrivelse. Jag vill också nämna mediefrihetsrepresentanten. Vi tittar ju ibland på , som inte alltid har samma tyngd när det gäller detta. Men mediefrihetsrepresentant är oerhört viktig. Det är naturligtvis angeläget att man inte bara uppmärksammar den negativa utvecklingen i många länder utan faktiskt också får möjlighet att följa och granska den och försöka åstadkomma resultat. Regeringens skrivelse överlämnades till . Det var en väldigt speciell tid, får man väl säga, före invasionen. Jag har inte något särskilt yttrande om detta i betänkandet, men jag vill ändå uppmärksamma kammaren på det. Under det avsnitt som handlar om den rysk-ukrainska konflikten finns det många signaler gällande hur man har stängt ned punkt efter punkt av närvaro. Utvecklingen kan följas. ”Under slutet av året” – 2021 – ”kom nya uppgifter om truppuppbyggnad i samma områden, varvid spänningsläget höjdes på nytt och bidrog till en upptrappningsspiral som fortsatte in i 2022”, går det att läsa i skrivelsen från . var invasionen ett faktum. Det är intressant att ta del av den bild regeringen ger i sin redogörelse och se vad som kan läsas ut. Det är också intressant att se hur man fångar upp kriser. En av de saker som utskottet och kammaren såg framför sig som stora var utvecklingen i , och det har naturligtvis varit en viktig fråga, med Moskvamekanismen och försöken att skapa kontaktytor. Men det har inte varit helt enkelt, och situationen har naturligtvis varit oerhört utmanande. Kriget i var också en utmaning för , eftersom inte blev en del av ”ytan” på det sätt de rimligen borde ha varit – blockerat framför allt av . Det är en intressant bild som man med en historisk tillbakablick kan läsa ut när man följer den här skrivelsen. Men nog om detta! Vi har valt att avge en reservation i betänkandet från utskottet. Den handlar i grund och botten om frågan om utvärdering. Vi tycker generellt från sida att det är värdefullt att utvärdera och ta del av kunskaper från olika uppdrag. Men när vi tittade på förslaget som det landade uppfattade vi att det var en väldigt dålig tajmning. Utskottet säger att det inte är hållbart att regeringen hänger sig åt sina egna prioriteringar. Men jag har uppfattat att vi varit ganska samsynta gällande prioriteringarna och ingången. Dessutom sägs det att man behöver göra en utvärdering av det svenska ordförandeskapet för att fastställa vilka mål det svenska ordförandeskapet uppnådde. Det är den utgångspunkt som man nu vill ta. Jag har läst betänkandet från och gjort jämförelser. En del av det som tidigare fanns med i diskussionen om utvärderingar saknas . Den parlamentariska församlingen och ODIHR hörde till det som då fanns med i diskussionerna. Jag tror att det finns skäl att fundera på detta. Men vi anser inte att det är i det här skedet vi ska börja diskutera och utvärdera säkerhetsordningen från svensk horisont. Den enda som skulle applådera det, fru talman, sitter i Kreml, och vi tycker inte att det är rätt tajmning att bjuda på den möjligheten. Därför yrkar jag bifall till reservationen under punkt 1. 5 (V): vaknade vi till fruktansvärda nyheter om att börjat anfalla . Rapporter kom om bomber som föll i närheten av de största städerna och Charkiv men även över andra städer runt om i . inledde parlamentariska församling sitt vintermöte. Då jag är en av ledamöterna i den svenska delegationen deltog jag på det mötet. Nästan alla parlamentariker från de 57 länder som ingår i fördömde och för invasionen och uppmanade att dra tillbaka sina trupper. Även om mötet var digitalt, fru talman, måste jag säga att det tog väldigt hårt att höra ukrainska parlamentariker berätta om hur det var att vakna upp till beskjutning och bombning, att höra dem berätta om rädslan och oron inte bara över sina nära och kära utan över hela befolkningen och över hela landets framtid. Multilaterala organ är viktiga arenor där har ett guldläge att driva på för demokrati som sträcker sig utöver fria, rättvisa och transparenta val. Det är arenor där vi kan driva på för fred, mänskliga rättigheter, jämställdhet och en hållbar värld där även framtida generationer kan leva. En sådan arena är . Namnet förkortas till , vilket i ärlighetens namn är något enklare att säga. Inom har det klarlagts att kopplingarna mellan säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen, ekonomi och klimat är grundförutsättningar för ett fredligt och konfliktlöst samhälle. Det är därför som arbetar inom många olika områden, bland annat val, fria medier, jämställdhet, minoriteters rättigheter, vapenkontroll, demokrati, miljö och utbildning. Grunden till lades under det för att skapa ett forum för dialog mellan öst och väst. träffades och i och satte upp riktlinjer om bland annat minskning av militära styrkor. antogs Charter for . känns dialogen väldigt avlägsen. Det verkar som om det är en väldigt lång väg tillbaka till den, även om nästan alla länder i fortfarande står bakom principerna och vill att vi ska följa de överenskommelser som antagits. Över har gått sedan inledde det folkrättsvidriga kriget mot . Vi får återkommande horribla rapporter om överträdelser. har tydligt visat att hans ledarskap inte är i anda. Men det är inget nytt. I har ett flertal lagar antagits som gör det svårare för människor att organisera sig och yttra sig fritt. Hur många fängslanden av oppositionella, MR-aktivister, demonstranter, forskare och journalister har vi inte bevittnat ? och har redan tidigare fått delar av sina länder ockuperade av . Till det senaste valet bjöd visserligen in en grupp från , men den var så liten att det beslutades att en tillförlitlig observation av valet inte var möjlig från sida. Därmed ställdes den valobservationen in. Just därför måste arbetet i och dess parlamentariska församling fortsätta med full kraft, för där är ryska politiker på plats. Där får de höra den massiva kritiken, men det är även där dialogen kan komma till stånd när kriget väl tar slut. Även om freden känns avlägsen måste vi förbereda oss för den. Vi måste agera på ett sådant sätt att vi visar att fred är möjlig. I det arbetet är dialogen en förutsättning. Civilsamhället har en central roll i demokratiska system och för den demokratiska utvecklingen. Det fungerar som både vakthund och visselblåsare när övergrepp har begåtts, när rättigheter kränkts eller när utvecklingen är på väg åt fel håll. Det fungerar som ansvarsutkrävare för utlovade reformer och beslut, men också som informationskälla för såväl befolkningen inom ett land som omvärlden. I vissa fall erbjuder civilsamhället tjänster och funktioner som staten inte klarar av att leverera. Det är också i civilsamhället som människor går samman och gemensamt kräver förändring – kräver att få sina rättigheter tillgodosedda och sina livsvillkor förbättrade. Civilsamhället utgör därmed en helt central motvikt till mäktiga politiska och ekonomiska intressen och är en viktig arena för att utjämna ojämlikheter och orättvisor världen över. krymper civilsamhällets utrymme i många länder, och det är därför viktigt att vi i OSSE-delegationen på våra resor träffar civilsamhällesorganisationer, både för att vi ska lära oss mer om situationen i de länder vi besöker och för att visa organisationerna vår uppskattning för det viktiga arbete de utför. Det var bra att under ordförandeskapet i värnade det civila samhällets deltagande i relevanta möten och format. Vi ser det även som positivt att utrikesminister i sin roll som ordförande under samtliga resor i regionen träffade civilsamhällesorganisationer. Rätten till hälsa, till sin sexualitet och att bestämma över sin kropp är grundläggande mänskliga rättigheter. Det är dock en rättighet som kränks och inskränks i många länder. Över stora delar av världen möter människor, oavsett kön, inskränkningar i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Miljontals flickor och kvinnor saknar exempelvis tillgång till preventivmedel. dör många kvinnor och flickor i samband med osäkra och illegala aborter och av graviditets- eller förlossningskomplikationer. En tredjedel av alla kvinnor i världen upplever dessutom någon form av fysisk eller psykisk misshandel under sitt liv. För att uppnå hållbar internationell fred och säkerhet är det oerhört viktigt med kvinnors ökade deltagande i att förebygga, hantera och lösa konflikter men även i fredsbyggande och återuppbyggande efter en konflikt. För att kvinnor ska kunna delta jämställt behöver de ha rätten att bestämma över sin egen kropp, att göra sina egna livsval och att ta beslut om sin egen ekonomi. Inom finns länder som har kommit en bit på vägen när det gäller jämställdhet och länder som ligger långt efter. Eftersom resolutioner i parlamentariska församling antas med majoritet kan inget enskilt land obstruera när det gäller frågor som de inte vill arbeta med. Jag har och kommer att fortsätta att arbeta för att skrivningar om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ska finnas med i de årliga resolutioner som antas i den parlamentariska församlingen. Jag tycker att det var bra att under ordförandeskapet instiftade ett internationellt referensråd för kvinnor, fred och säkerhet och hoppas att detta kommer att innebära att kopplingen mellan säkerhet och kvinnors egenmakt, rätt att bestämma över sin egen kropp och deltagande i fredsbyggande arbete stärks ännu mer i fortsättningen. Eftersom det ingår 57 länder i finns det mängder av fenomen som också skulle behöva belysas, exempelvis att det är för få kvinnor i de flesta parlamenten, bristande skydd av journalister och gränskonflikter i . Men tiden är knapp, så jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation nummer 2. Jag vill även passa på att tacka OSSE-delegationen för ett bra samarbete och även internationella kansli, som förtjänstfullt har lotsat oss och vår delegation på våra resor. 6 (M): Dagens debatt sker i skuggan av anfallskrig mot . Ansvaret för all död, allt lidande och all förstörelse ligger hos en enda person: , president. Han kommer att skriva in sig i historieböckerna på ett sätt som han antagligen inte hade tänkt sig, men det är så det kommer att bli, bland andra despoter och människor som har förstört många andras liv. Jag var själv i som valobservatör under de två valomgångar då Zelenskyj valdes till sjätte president i ordningen, i ett relativt nytt land där demokratin var ung men där maktskifte ännu kunde ske. Det fanns mycket positivt som hände i , och kanske, fru talman, var det just detta som provocerade president – att demokratin utvecklades på ett mycket positivt sätt i ett land söder om hans, med många historiska band. tillkom under det i syfte att via dialog arbeta för fred i , och den betydelsefulla transatlantiska länken mellan och var och är fortfarande en del i detta. fanns när bildades. har överlevt transformationen till , och 57 medlemsländer finns nu inom organisationen. Betydelsen av det diplomatiska samtalet var stor när organisationen bildades, och den är stor än . Nutidens största problem inom är tveklöst krig mot . Tecknen på att ett krig skulle kunna bryta ut i vårt närområde har funnits , och med facit i hand, fru talman, kan vi konstatera många av dessa tecken borde ha tagits på större allvar. Jag vill inledningsvis först och främst tacka , med i spetsen, för ett bra och viktigt arbete. Som ledamot för vill jag också tacka ledamoten för hans ordförandeskap för den svenska delegationen inom ramen för organisationen. Jag vill också tacka utrikesministern och ordförandeskapet för gott samarbete under det föregående året med den parlamentariska delen av församlingen i OSSE-delegationen. Sedan vill jag också passa på att tacka de andra ledamöterna och partierna i den svenska OSSE-delegationen för ett gott samarbete och väl genomfört arbete med både valobservationer och mycket annat. är inte här, fru talman, men jag vill tacka henne för mycket goda insatser under ett svårt år då hon varit inte bara moderat riksdagsledamot utan framför allt ordförande för församling. Det har såklart varit ett svårt arbete då hela den europeiska säkerhetsordningen är i stor gungning efter det som har hänt, men hon har gjort det med mycket stor noggrannhet och på ett mycket bra sätt. I syfte att stödja fredsprocessen har utsett en särskild representant för parlamentarisk diplomati mellan och . Det är en österrikisk parlamentsledamot som har fått detta uppdrag, som självfallet kommer att bli svårt, inte minst därför att helt enkelt inte vill delta i arbetet. Det spelar ingen roll vilka inbjudningar som kommer från omvärlden eller vem som för fram möjligheter till samtal – de avböjer allt sådant. Den svenska parlamentariska delegationen är, som jag sa, fru talman, väldigt aktiv, och vi har från svensk sida ett mycket stort inflytande, trots vår litenhet som nation. Vi hade under det föregående året ordförandeskapet i den parlamentariska delen, via , och den hade ordförandeskapet när det gäller samarbetet mellan regeringarna. Vi har alltså haft mycket stor möjlighet att göra saker. Det finns, fru talman, en pågående debatt om huruvida behövs eller inte. Jag tycker att tidigare talare på ett bra sätt har uttryckt behovet av organisationen, men det finns kritiska röster från både och . Det finns ett stort behov av att vi pratar om detta och framför allt, utifrån det arbete som har skett i utrikesutskottet och som kommer att leda fram till ett förslag till beslut, också utvärderar det svenska ordförandeskapet och om saker hade kunnat göras på ett bättre sätt. Hade anfallskrig mot kunnat undvikas om vi hade gjort saker annorlunda? Detta behöver vi ta reda på mer om. Gjorde verkligen allt rätt här? Missade vi något? Hade vi på något sätt kunna bidra till en annan utveckling? Av betänkandet framgår att utskottet föreslår att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utvärdera både som organisation och det svenska ordförandeskapet, som regeringen innehade under det föregående året. Precis som har sagts, fru talman, har den europeiska säkerhetsordningen alltjämt en viktig funktion att fylla för säkerheten och freden i vår del av världen. Att det råder bristande intresse från det geografiskt största medlemslandet, , påverkar på inget sätt detta, utan det är viktigt att allt det här fortsätter enligt de tre pelare som jobbar utifrån. De tre pelarna handlar helt enkelt om den politiska delen med säkerhet. Det handlar om ekonomi, miljö och infrastruktur. Och det handlar om mänskliga rättigheter och demokratiutveckling i vårt närområde. har missioner i ett flertal länder. Det är för många möjligen relativt okänt vad mycket av detta arbete går ut på. Men icke desto mindre är det väldigt viktigt. Man har ett nära samarbete med regeringar och parlament i de länder där man jobbar för att utveckla demokrati, mänskliga rättigheter och så vidare. Många av dessa missioner samarbetar också med andra internationella organisationer – rätt ofta Europeiska unionen eller , för att nämna två av de större. Det finns ett stort antal utdragna konflikter inom område. De är mer eller mindre aktiva, men förtjänar ändå att nämnas. Det handlar om , ockupation av flera av sina grannländer och det som är annekterat i av ryskvänliga grupperingar. Vi har också fängslandet av den politiska oppositionen i . Utvecklingen i är också en viktig del för fortsatta ordförandeskap. Jag vill avslutningsvis ändå nämna som en av de mest kända politiker som vi har i inom det utrikespolitiska området. Han var tillsammans med den dåvarande utrikesministern i en initiativtagare till det östliga partnerskapet inom Europeiska unionen. Det är nämligen i samarbete med andra länder som vi bygger säkerhet och trygghet. Det östliga partnerskapet är en vinn-vinnlösning. Genom att utveckla rättsstatens grundprinciper får de länder som närmar sig oss och EU också tillgång till EU:s inre marknad. Det finns alltså en stor fördel med detta. Under det kommande svenska ordförandeskapet i EU kommer det att vara viktigt att det östliga partnerskapet återigen kan prioriteras. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 7 (C) replik: Jag är väl medveten om att inte har varit verksam i utskottet, men han har ett engagemang i OSSE-delegationen. Därför vill jag ändå ställa en fråga. Vi hade en diskussion om tajmningen, och utskottsmajoriteten skriver att ministerrådsmötet i blev det yttersta beviset för dysfunktionalitet och att regeringen hänger sig åt sina egna prioriteringar. När jag lyssnade på anförande hörde jag väldigt många positiva omdömen om samarbete, hur nära man hade arbetat och vilket engagemang som hade funnits i relationen mellan ordförandeskapet och delegationen. Jag hörde inte någon synpunkt som hade framförts från delegationens sida eller från någon ledamot i delegationen som pekade i en annan riktning med nya förslag som skulle ha kunnat lösa frågan om att angrep . Därför kan jag inte låta bli att av nyfikenhet ställa frågan: Vad innebär detta med dysfunktionalitet? Vad drar för slutsatser? Är det de slutsatser som Kreml drar, att den europeiska säkerhetsordningen är utdaterad och inte längre ska gälla? Eller drar de någon annan slutsats? Här låter det som att det snarare är svenska misslyckanden och dessutom att organisationen inte fungerar som är skälet till utvärderingarna just . 8 (M) replik: Jag tackar för frågorna. Det som jag tycker är viktigt och därför tog upp i mitt anförande är att jag tycker att vi har ett gott samarbete både inom delegationen och med det svenska ordförandeskapet i de delar som nämndes. Sedan finns det skäl att utvärdera det svenska ordförandeskapet och också som organisation.