prot · H90981 · 2022-03-15 00:00:00 — Vi lyfter in viktiga objekt i den nationella planen med farledsfördjupningar i både och och projektet för slussar i och . På detta sätt stärker vi svensk sjöfart. Det bidrar till att det blir attraktivare att flagga in i . Sedan är det precis som säger en tuff internationell konkurrens, vilket säkert alla som arbetar med dessa frågor vet. Pandemin har kanske inte lagt en våt filt över det här, men det har varit väldigt svåra förutsättningar för hela sjöfarten vad gäller både in- och utflaggning. Jag är dessvärre oroad över att den situation vi ser framöver också kommer att skapa en del utmaningar på sjöfartens område. av de anställda inom internationell sjöfart är antingen ryssar eller från . Alla förstår att det som händer innebär en del utmaningar. Jag tror att väldigt många ukrainska sjömän vill hem och kämpa för sitt land och försvara sin frihet. Och de sanktioner som lagts till följd av Putins invasion kommer också att påverka hur sjöfarten utvecklas. Låt oss säkerställa att vi har en socialdemokratiskt ledd regering även fortsättningsvis. Det innebär att vi vet att det kommer att göras viktiga satsningar på sjöfarten och infrastrukturen. Men visst lyfts många bra förslag fram, och de är självklart viktiga. Jag har ett gott och väl fungerande samarbete med branschen. Många av dessa förslag tar vi in i regeringens politik. En del förslag måste vi prioritera bort för att annat är viktigare för tillfället. 11 (SD): Tack, ministern, för svaret! Om vi nu ska gå in i en valrörelse kan jag säga att om man väljer att rösta på Socialdemokraterna är man beredd att betala världens högsta energipriser och bränslepriser. Men man vet inte heller vad man får, eftersom det ändrar sig. Grejen är att jag kan lova att vi sverigedemokrater kommer att arbeta för sjöfarten. och regeringen införde mycket riktigt svensk tonnageskatt 2017. Vi blev lovade att tonnageskatten skulle utvärderas . Tiden har gått, och jag har inte sett någon utvärdering. Därför skickade jag en skriftlig fråga till för att höra när man har tänkt att göra en utvärdering av tonnageskatten. Till svar fick jag veta att alldeles för få, , hade anslutit sig till tonnageskatten för att man ska göra en utvärdering. Om man inom sjöfarten ber regeringen att införa en tonnageskatt som ska stärka näringen internationellt men ändå väljer att inte gå in i tonnageskattesystemet upplever jag inte att man behöver vara medlem i för att förstå att detta är viktigt att utvärdera. Varför går de inte in i systemet när de har efterfrågat det? Det hade varit intressant att få reda på vad svarar på det. Kanske kan jag ge ett litet svar. Det internationella tonnageskattesystemet är bra, men i utnyttjar vi inte de möjligheter som ges inom EU. Vi har en sämre modell för tonnageskatt, och därför är den inte attraktiv. Det hade som sagt varit kul att se svaren om man utvärderade detta. Vi hade till exempel kunnat lägga in incitament som inkluderar kusttrafik. Vi hade också kunnat säkerställa att specialsjöfarten inkluderas. Vi hade även kunnat göra det enklare för svenska rederier att ingå i tonnageskattesystemet. Man ska heller inte glömma att när man införde tonnageskatten valde man att bekosta den genom att försämra nettomodellen. Det innebär att man tar med höger hand och ger med vänster. De fick egentligen ingenting. De fick kanske en liten bonus men en käftsmäll. Inom sjöfarten är man alltså inte jättenöjd med det här. Vi måste se över detta och göra om och göra rätt. Vi behöver utöka systemet så att tonnagebeskattningen fullt ut utnyttjas på det sätt som EU tillåter. Vi behöver återställa nettomodellen till . Vi behöver avskaffa stämpelskatten och ersätta den med en administrativ avgift, en stämpelavgift. Den är en stor barriär för att nya fartyg ska bli svenska. Man kan även underlätta rörligheten genom att införa förslaget bareboat charter. 12 Infrastrukturminister (S): Tack återigen, , för engagemanget! Jag tycker att det är viktigt. Flera av förslagen är sådana som vi, som sagt, har genomfört. Jag noterar att det sitter väldigt många ungdomar på läktaren. Jag vill därför ta tillfället i akt att säga något mitt i alla hundratals miljonsatsningar vi gör med förändringar i tonnageskattesystemet – jag utesluter inte att vi kommer att behöva utvärdera det. Det är viktigt, men vi måste nog låta det gå ett tag först innan vi gör en utvärdering. Det är viktigt i sig för att möta nya utmaningar. En sak är viktig framöver om sjöfarten ska klara sig. Det är att man kan rekrytera, och just nu har svensk sjöfart jättestora utmaningar. Många drar sig nämligen för att arbeta till sjöss. När jag möter arbetsgivarna säger de att det är svårt med kompetensförsörjningen. Då brukar jag ta upp siffran . Inom sjöfarten är av de anställda kvinnor. Om man ständigt bara rekryterar det ena könet och inte ser att man behöver använda hela befolkningens kreativitet och kompetens får man självklart kompetensförsörjningsproblem. Varför är det så få kvinnor? Det handlar om tradition och ibland om dåligt ledarskap. ser man inte hur arbetsmiljön fungerar. Det finns väldigt mycket man skulle kunna göra för att öka attraktiviteten inom sjöfarten. Det behöver vi arbeta med väldigt mycket mer. Jag passar på att säga det nu när vi har många på läktaren, för det vore bra om fler sökte sig till svensk sjöfart. Det skulle tillsammans med modernt ledarskap, moderna arbetsplatser och kanske moderna arbetsförhållanden i större utsträckning ge livskraft. Sjöfarten håller på att förändras. Den digitaliseras och automatiseras. Det sker nu en snabb teknisk utveckling med helautomatiserade av- och pålastningar. Det är en spännande utveckling. Låt oss hoppas att detta kan stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Om vi ska jämföra med andra transportslag ökar konkurrenskraft genom att vi ökar teknikanvändningen och digitaliseringen. Här ligger rederier som och i framkant. När lanserar sin , ett helt elektriskt fartyg som ska gå mellan och , riktas hela världens blickar mot svensk sjöfart. Det kommer att vara attraktivt. Det gäller när bland annat med stöd av de forskningspengar jag tidigare nämnde som regeringen avsatt kan ta fram sin satsning på ökad vindkraft. Man använder till och med segel på moderna fartyg för att minska bränsleförbrukningen. Det är någonting som jag hoppas kommer att locka fler att söka sig till sjöfarten. Nog ska vi se till att skapa goda ekonomiska förutsättningar för sjöfarten. Det fortsätter regeringen oförtrutet med. Jag utesluter inte att vi behöver göra både fortsatta analyser och utvärderingar av de system som vi satt i sjön. har så mycket hänt som inom sjöfartens område, inte minst med fantastiska arbete. Hon är nu efterträdaren när det gäller nationell samordning för sjöfarten med alla hamnmöten, satsningar på ekobonus och de stora investeringar som finns. Jag förstår att det väcker hopp och längtan efter ännu mer satsningar. Det är naturligtvis viktigt. Jag förstår också att oppositionen nu vaknar till och ser att vi här ska prata ännu mer om sjöfarten. Det är också glädjande. Låt oss se att vi nu under ett par års tid har fått till en helt annan optimism och framtidstro inom svensk sjöfart. Den är viktig, för pandemin skapade stora utmaningar. Världsläget kommer att skapa stora utmaningar. Då kommer vi att finnas där, stötta och hjälpa men också driva på. 13 (SD): Det är precis det här jag pratar om, . Vi behöver svenska fartyg för att våra framtida ungdomar ska ha någonstans att kunna praktisera och även utbilda sig. Jag tycker att det är jättepositivt. Om man tar upp gamla siffror minskade den svenska flottan 2001−2016 från 254 till 89 fartyg. Det var grymt tungt. vände det, och fler fartyg flaggades in. Jag var själv med när var med och invigde det 100:e fartyget. Då fanns det också en optimism och en framtidstro. Men har ingenting hänt, fru talman. Vi ligger på ungefär samma antal fartyg, runt hundrastrecket. När jag satt och googlade lite grann hittade jag en gammal artikel , när det verkligen fanns framtidstro från . Då var det dock en annan regering, och Socialdemokraterna tog precis över . Då hade de en stor framtidstro. De trodde att de skulle kunna ha 400 svenskflaggade fartyg och över 1 000 svenskkontrollerade fartyg. Men vi har inte nått dit. Jag vet att är en sjöfartsvän. Kan vi inte lova att vi håller ihop och försöker driva sjöfarten dit vi vill ha den? Det handlar om att öka och stärka svensk attraktionskraft och öka arbetstillfällen på sjön för våra ungdomar. Vi måste ha en genuin framtid även till havs. 14 Infrastrukturminister (S): Det är helt rätt. Vi måste se till att det finns en framtid för sjöfarten. Det handlar inte minst om att nästa generation känner att de vill jobba där. Killar och tjejer ska känna att det är en framtidsarbetsplats och en spännande utveckling. En viktig del i det är också att tala om varför vi vill satsa på sjöfarten. Jag vill göra det som socialdemokrat för att det är en av de helt avgörande delarna för att klara klimatmålen. Det handlar om att vi ska följa och nå de mål som vi har satt upp och kunna ställa om så att transportsektorns klimatutsläpp minskar . Ska vi i nå nettonoll och klara jorden och klimatet måste vi se till att ställa om transportsektorn. Det handlar om elektrifiering av bilar, lastbilar och bussar. Det gäller att se till att flyget ställer om med biobränslen och kanske elflyg . Sjöfarten, som är relativt klimatsmart, är en otroligt viktig del i detta. Därför jobbar vi nu intensivt med att påskynda sjöfartens egna omställning, för den kan bli ännu bättre. Det gäller allt från elfärjor till satsning på vind eller för den delen nya typer av bränslen som har väldigt låg eller ingen klimatpåverkan. Det är klart att det är utmaningen. Jag tror att det kommer att innebära att fler vill söka sig till sjöfarten. Det vi ska säga till den som vill vara med och rädda klimatet är: Kom med din kreativitet och kunskap in i transportsektorn. Där behöver vi det tänket och den kreativiteten för att transportsektorn ska ställa om. Det vill Svensk Sjöfart, flyget och fordonsindustrin också. tar nu plats igen i . Vi kandiderade nu och blev invalda vid senaste generalförsamlingen. Det innebär att vi inte bara här i utan nu internationellt har möjlighet att påverka sjöfarten. Där behövs en röst för en grön omställning och en starkare sjöfart. Den rösten är . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2021/22:361 om roll som beredskapsflygplats 15 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen ska utreda status i syfte att låta den utgöra en nationell beredskapsflygplats. Regeringen har tidigare uppdragit åt att utreda det befintliga systemet med tio ordinarie beredskapsflygplatser i syfte att få underlag för att bedöma det nuvarande systemets effektivitet, funktionalitet och ändamålsenlighet samt ge förslag till eventuella förändringar. rapporter med anledning av uppdraget från har skickats ut på bred remiss till . Det är naturligtvis viktigt att ta del av remissinstansernas synpunkter innan vi går vidare med frågorna om hur systemet med beredskapsflygplatser eventuellt kan förändras, inte minst i skenet av de erfarenheter vi fått under pandemin. Den statistik vi tagit del av när det gäller beredskapsflygplatsernas insatser och betydelse under pandemin visar tydligt hur viktiga dessa flygplatser är. Avslutningsvis vill jag understryka att det är angeläget med ett effektivt, funktionellt och ändamålsenligt system så att olika behov av samhällsviktiga lufttransporter kan tillgodoses, oavsett tid , till exempel för ambulansflyg, räddningstjänst, brandflyg och totalförsvar. 16 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Beredskapsflygplatser har en oerhört viktig funktion i vårt samhälle. ligger centralt mellan två , och . Vi har dessutom också en ganska omfattande försvarsverksamhet i området. är också en del av polisens operativa verksamhet. Vi minns hur det var när bränderna härjade uppe i och och hur viktiga beredskapsflygplatserna var för att effektivt kunna bekämpa bränderna. Ju som går åt för att tanka de insatser som man har i luften, desto bättre är det. Lägger man ned blir det väldigt mycket tomflygning, om man uttrycker det så, för att åka och tanka. Värdefull tid går åt bara för att kunna flyga i det område där man söker efter någonting eller släcker bränder. Tittar man på hur ligger och vilka flygplatser som finns runt omkring ser man att det blir väldigt mycket flygtid bara för att serva flygmaskinerna. Pratar vi om polisens verksamhet är den flygningen oerhört viktig. Den används ofta för att söka efter människor som har gått vilse. Trots att det inte har med trafikövervakning att göra har jag själv varit ute i skogen och letat efter barn eller svampplockare. Vi vet också att tiden är ens värsta fiende. Är det kallt ute och dåligt väder krävs det att man hittar dessa människor väldigt snabbt så att de helt enkelt inte fryser ihjäl. Jag har också talat med polisflyget om egentligen en helt annan sak. Då kom på tal. Den viktiga punkten i polisens insatsverksamhet är . Det vore ödesdigert om ett kommunalt beslut påverkar så många kommuner i och den beredskap som man kan ha med flygplatsen. I har vi dessutom Västra stambanan som går rätt igenom. Där går många transporter av farligt gods. har vi som väl är varit förskonade från några större olyckor på banan. Men man vet aldrig när olyckan inträffar, och då behöver man ha både utrustning och manskap på plats väldigt snabbt. Där är flyget överlägset när det gäller att transportera personal och utrustning till ett olycksdrabbat område. Det vore därför olyckligt om försvinner som beredskapsflygplats. Den har den statusen . Men kommun har fattat beslut om att lägga ned flygplatsen, vilket är mycket märkligt med tanke på den centrala funktion den har i vår beredskap. ska vi inte prata om militära insatser med tanke på vad som sker runt omkring oss, men vi kan ta ett samtal ute i kammarfoajén sedan så att vi kan diskutera vikten av flygplatsen i den verksamheten. Eller också kan statsrådet prata med sin kollega i Försvarsdepartementet. Vi har en oerhört omfattande verksamhet i detta område, och vi behöver flygplatsen för att stärka vår beredskap. 17 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Det är viktigt med vår flygplatsinfrastruktur; det har inte minst pandemin visat. För dem som följer debatten kan det vara bra att veta att vi i normala fall har tio beredskapsflygplatser i landet, det vill säga flygplatser som vi betalar extra statliga pengar till för att de alltid ska finnas där. Det handlar om ambulansflyg, brandflyg och andra oförutsedda händelser. Jag har tillsatt en utredning som har redovisats och som är på remiss, där har föreslagit att vi ska utöka antalet beredskapsflygplatser. Det var också min utgångspunkt när jag tillsatte utredningen, för jag tycker att det kan komma att behövas. Mina direkta erfarenheter kommer bland annat från stormen , där vi såg hur otroligt viktigt flyget var för att kunna komma fram med material som gjorde att vi kunde laga elledningar och sönderblåsta samhällen när järnväg och väg var blockerade av nedfällda träd. Samma erfarenheter har många andra av till exempel bränderna för några somrar sedan, när man såg hur viktigt det var att ha brandflygskapacitet. Det är skälet till att regeringen har öppnat upp för fler beredskapsflygplatser. Men så kom pandemin och behovet av transporter, inte minst ambulansflyg, av patienter och sjukvårdspersonal. Detta var i ett läge när flyget hade det som tuffast. Flyget har det fortfarande tufft, och det gäller inte minst flygplatserna. Nästan allt flyg stod stilla under pandemin. De kommersiella aktörerna, de privata flygen, lade ned. De kunde inte flyga eftersom ingen fick eller hade möjlighet att flyga. Då gick vi in från regeringens sida med allmän trafikplikt, som säkrade samhällsviktigt flyg i landet upp till och mellan och fastlandet. Vi har också sett till att ge ordentligt och omfattande stöd till de regionala flygplatserna och till de statliga flygplatserna. Vi inrättade även temporära beredskapsflygplatser, och det blev närmare bestämt 27 stycken – en kraftig utökning jämfört med de 10 som fanns. 18 fick erbjudandet, men en flygplats tackade nej. Det var, lustigt nog, den privatägda flygplatsen. Men alla de kommunala flygplatserna tackade ja till erbjudandet. Det har gjort att vi under pandemin har haft en helt annan beredskap med möjlighet för ambulansflyg och för brandflyg. Jag tycker att den erfarenheten är viktig att ta med sig nu när vi ska ta ställning till hur många beredskapsflygplatser vi behöver framöver. Då kommer naturligtvis alltifrån MSB, polisen och till sjukvårdens olika behov att vara med i bedömningen innan regeringen till slut landar i ett förslag om hur många beredskapsflygplatser vi ska ha framöver. Men det råder ingen tvekan om att behöver fler beredskapsflygplatser. Det är min utgångspunkt, och det är därför diskussionen nu har varit så viktig utifrån det underlag som har tagit fram. 18 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det gläder mig ändå att statsrådet resonerar som så att vi behöver ha fler beredskapsflygplatser. Man får se till beredskapsflygplatsens funktion. Det är lite grann som att ha en försäkring: Det är inte alltid man behöver den, men den är väldigt bra att ha när det väl händer någonting. Om vi tar ett helikopterperspektiv och ser hur det ser ut och var någonstans flygplatserna finns kommer vi att se att det blir en vit fläck i . Vi har ett problem med att snabbt kunna sätta in insatser för livräddande åtgärder. Det här med att rädda liv får aldrig ha en prislapp, utan man måste ha beredskap så att samhället alltid ska kunna rädda liv. I , bara på andra sidan skogen från flygplatsen, ligger ett av de större sjukhusen i . Det går väldigt mycket ambulansflyg till just av det skälet. Antingen flyger man patienterna vidare upp hit till för specialistvård eller också tar man dem till sjukhuset. Precis innan jag gick hit till kammaren fick jag ett meddelande på Messenger från min kusin. Det har inte med att göra, utan det här är uppe i . Han har genomgått ett hjärtbyte, och det är tack vare ambulansflyget han lever över huvud taget. Just nu ligger han på . Det här visar hur viktigt det är att vi har en beredskapsflygplats som fungerar. Den ska kunna hjälpa människor som hamnar i en situation där man behöver snabb läkarvård. Den behövs när vi ska ha upp resurser i luften för att släcka bränder, när polisen ska söka efter människor som har gått vilse eller när de är uppe i luften för att jaga kriminella. Då måste beredskapsflygplatserna vara placerade så att de är effektiva och så att vi får en bra funktion över hela landet. behöver vi inte titta så jättelångt bort för att se vad som sker runt omkring oss med kriget i . Då blir det än märkligare när en kommun kan fatta ett beslut om att lägga ned en väl fungerande flygplats. Om jag inte är helt ute och cyklar tror jag att det till och med är den senast byggda flygplatsen i och den som har den högsta tekniska nivån. Hur kan man lägga ned den när vi har ett krig bokstavligt talat runt knuten och när vi behöver alla våra resurser för att kunna öka beredskapen i samhället? Vi har inte en aning om vart det här kommer att ta vägen, om kriget kommer att utökas, om vi behöver flytta trupper snabbt och så vidare. Att i det läget ens komma på tanken att lägga ned en väl fungerande flygplats är för mig helt obegripligt. Jag vill gärna höra ministerns svar på detta. Det finns ju också från regeringen en tydlig inriktning på att vi ska öka försvarsresurserna och öka vår förmåga när det gäller totalförsvaret. Om man gör så här går man i motsatt riktning, speciellt om man känner till hur det ser ut i . Man tar bort en viktig länk i vår förmåga till försvar. Staten måste tydligt kunna visa att det här inte duger. Vi måste säkerställa landets beredskap både i fredstid och när vi har den omvärld vi har runt omkring oss just nu för vi vet inte vart den omvärlden tar vägen och vilka resurser vi behöver ha för att klara ett eventuellt anfall. 19 Infrastrukturminister (S): Jag förstår att säkert vill göra något slags lokalpolitiska poänger på att stå upp för . Men det är inte som bestämmer över . Det är en flygplats. Om Försvarsmakten har synpunkter på flygplatsstrukturen finns de med i de processer där detta berörs. När pekar ut vilka som ska vara viktiga beredskapsflygplatser är inte med, så uppenbarligen har inte heller gjort den bedömningen. Jag är tydlig med att vi behöver fler beredskapsflygplatser. Jag är beredd att lyssna på alla argument. Det ska man göra. Men jag har naturligtvis också otroligt stor respekt för de beslut som man fattar hos de förtroendevalda och demokratiskt valda i . Jag tänker inte ta ställning till deras beslut om flygplatsen. Vi har många flygplatser i . Det är ganska tätt med flygplatser i . Jag tror att det som missar i detta är den utveckling vi har till exempel när det gäller eftersök eller . Vi har en stark utveckling av drönare, som i stor utsträckning kan komma att ersätta en hel del av det spaningsflyg och liknande som har krävt en flygplats som utgångspunkt. När det gäller ambulansflyget visar utvärderingarna att det under pandemin var en liten del av ambulansflyget som var direkt akuta transporter. I huvudsak är det planerade operationer. Det är alltså inte livräddande flyg, utan det är flyg som görs för en planerad operation. Eftersom man inte har den specialiteten i regionen väljer man att skicka patienten till ett sjukhus lite längre bort för bästa möjliga sjukvård i stället för att bygga upp den specialiteten själv. Men det är planerade operationer. Med det sagt är regeringens linje tydlig: Vi behöver fler beredskapsflygplatser. Vi kommer i det arbetet att lyssna in både bedömningar – har ju sitt arbete – och vad relevanta statliga myndigheter, till exempel MSB, tycker är viktigt. I det sammanhanget noterar jag att myndigheterna inte betonat att skulle vara en av de utpekade flygplatserna. Däremot har regeringen gett möjligheten när man skapat beredskapsflygplatser, och då har varit en av de beredskapsflygplatserna. Jag kommer att fortsätta bereda underlaget, var så säker, för när vi tar ställning till en utökning av antalet beredskapsflygplatser ska det vara med ett gediget material och underlag. Vi ska lyssna inte bara på utan också på MSB, på regionerna, på Försvarsmakten, på polisen och på andra. Det som händer är ju att staten i så fall ska utöka sitt engagemang. Vi ska komma ihåg att den ordning vi har är sedan tiden då vi hade en moderatledd regering i det här landet. Då bestämde man att det bara ska vara tio flygplatser som staten bryr sig om och tar ansvar för. Det är de som är beredskapsflygplatserna. Jag har ju öppnat upp för en diskussion då jag tror att vi, inte minst nu när vi gett stöd till regionala flygplatser i hela landet, också behöver få fler permanenta beredskapsflygplatser. Men det krävdes även där en socialdemokratiskt ledd regering för att få en sådan utveckling till stånd. 20 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Nej, jag gör ingen lokalpolitisk poäng av detta. Jag tittar bara på vad vi behöver för att rädda liv. Vad behöver vi för att vara starka i händelse av att kriget i eskalerar? Hur ska vi snabbt kunna flytta personal och utrustning? Om man tittar på hur det ser ut i området där ligger ser man att den spelar en oerhört viktig roll i vårt lands beredskap. spelar också en oerhört viktig roll när det gäller att kunna sätta in insatser i händelse av en större olycka utmed Västra stambanan. Det rullar åtskilliga tåg med farligt gods genom . Man kan bara fundera på vad som händer vid en urspårning om man behöver ha dit både utrustning och personal snabbt men inte har en flygplats tillgänglig utan får köra allt på väg. Då förlorar man jättemycket tid, värdefull tid för att kunna sätta in effektiva insatser för att komma åt exempelvis ett klorutsläpp eller något annat.