prot · H90950 · 2022-01-11 00:00:00 — Det kommer jag att göra. Huvudregeln, och det vet jag att vet, är att statliga medel bara ska gå till sanering av områden där det saknas någon att hålla helt eller delvis ansvarig. Det har inte inkommit någon ansökan om statliga medel eftersom fortfarande arbetar – det är – med att ställa krav på dem som myndigheten anser är ansvariga. Jag vet att ledamoten vet att det vid vissa akuta situationer där man inte kan invänta den här processen är möjligt att inleda åtgärder och sedan utkräva betalning av verksamhetsutövaren på den felandes bekostnad. Men detta är en åtgärd som bara tillsynsmyndigheten i sådana fall kan inleda. har i det här fallet inte tagit något sådant initiativ. Jag kan inte se att det finns någon anledning, med tanke på att jag har satt mig in i ärendet och vet att det arbetas aktivt, att föregå den processen. Jag uppskattar engagemanget som finns i den här frågan och ser fram emot våra fortsatta debatter, och jag kommer också att se till att den här framställan får ett svar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 19 Svar på interpellation 2021/22:191 om beslut om Kallak 57 Näringsminister (S): har frågat mig om jag avser att fatta beslut om gruvprojektet i Kallak samt om jag anser att mer underlag eller beredande åtgärder krävs, och i så fall vad, innan regeringen säger ja eller nej till en gruva i . Ärendet om ansökan om bearbetningskoncession för Kallak K nr 1 innehåller ett omfattande underlag som speglar de komplexa frågeställningar som ärendet innefattar. Det är av stor vikt att regeringen bedömer sina ärenden ur alla aspekter och säkerställer att beslut tas så snabbt som möjligt efter en fullgod handläggning. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd, utveckling av ny teknik för en grön omställning samt om att ta hänsyn som tillförsäkrar en god och hälsosam miljö nationellt och globalt. Beredningen av detta ärende kommer att hanteras så snabbt och effektivt som möjligt som rättssäkerheten inte ska eftersättas. Beredning i pågår, och jag ser fram emot att återkomma till i frågan. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att delta i debatten medgav förste vice talmannen att i i stället fick delta i överläggningen. 58 i (M): Tack, näringsministern, för svaret! Det har gått en ny gruva öppnades i . ser vi ett ökat behov av både här i och i vår omvärld. Förutsättningarna för att på ett långsiktigt hållbart sätt bedriva gruvverksamhet i blir bättre och bättre, men det blir svårare att just få starta verksamheten. blir alltmer beroende av viktiga från andra länder. Det är länder där varken respekt för mänskliga fri- och rättigheter är välkänd eller anställningsvillkoren för gruvarbetare är rimliga. utvecklas det svenska näringslivet. Initiativ som Hybrit, och Northvolt visar hur svenskt näringsliv kan ta täten i omställningen till ett hållbart samhälle. Problemet är bara att det inte kommer att finnas tillräckligt med för att ska kunna möta behoven. Kallak är platsen för en järnmalmsfyndighet i kommun i mitt hemlän . har företaget utfört provborrningar och provbrytningar i området. lämnade först in sin ansökan om bearbetningskoncession för . har ärendet skickats fram och tillbaka mellan Bergsstaten, , , och regeringen. Frågan ligger för på regeringens bord. konstitutionsutskott, KU, har granskat ansökan om bearbetningskoncession för Kallak. Man kom fram till att det under närmare inte genomfördes några synbara handläggningsåtgärder i det regeringsärendet. Det är en försening som inte är acceptabel, enligt KU. Mitt under KU:s granskning om huruvida regeringens hantering av gruvärendet varit för långsam valde att skicka ett brev till chefen för i . I detta brev bad departementet om utlåtande och rekommendationer om hur en järnmalmsgruva i skulle påverka Laponias status som världsarv. Vid en interpellationsdebatt , , uttryckte dåvarande näringsministern att regeringen kunde gå till beslut i ärendet efter att yttrandet från inkommit. erhöll svaret från . Det har gått drygt svaret kom; ännu har regeringen inte fattat något beslut. Näringsministern säger i sitt interpellationssvar att ”beredningen av detta ärende kommer att hanteras så snabbt och effektivt som möjligt, som rättssäkerheten inte ska eftersättas. Beredning i pågår, och jag ser fram emot att återkomma till i frågan.” Detta svar gör mig orolig eftersom det är exakt så de två föregångarna på näringsministerposten har uttryckt sig när de har fått samma fråga. Frågan kvarstår alltså: Är det ministerns avsikt att i närtid lämna ett besked gällande Kallak? 59 Näringsminister (S): Tack, , för frågan! Jag kan enkelt svara ja på din fråga. Jag tycker att vi ska vara enkla och raka i . Vi är mitt i slutskedet av beredningen av ärendet. Vi har gett två samiska organisationer möjlighet att yttra sig om handling . En av dem, , bad om anstånd till med att lämna sitt svar. Jag har tyckt att det är rimligt, eftersom det är ett ganska omfattande material de ska svara om. Därefter avser jag att i närtid ta ett beslut i frågan. Ärendet har tagit väldigt . Jag tror inte att de här ärendena tar så i normala fall, fru talman. Jag tror också att det speglar frågans komplexitet lite grann. vet också som norrbottning hur mycket känslor detta rör upp. Det handlar framför allt om en konflikt mellan två riksintressen. Det ena riksintresset är rennäringen. Som vet är placeringen av gruvan i kontroversiell. Beredningen har pågått . Vi ansåg det angeläget att tillfråga om deras inställning eftersom gruvan ligger i nära anslutning till området som kallas Laponia. Därför har yttrat sig. Vi tyckte också att det var rimligt att skulle få en chans att uttala sig om det. tar annars upp en viktig fråga för och för regeringens arbete: hur vi ska utvinna mer och fler i . EU har pekat på ett stort, ökat behov av att bryta , inte minst för den gröna omställningen. Vi ska inte glömma att redan är en stormakt när det gäller gruvor. Till exempel kommer av all ny järnmalm som används i från våra härliga gruvor i norra . Vi har av zink, av bly, av silver och av guld. Det är lite avrundade siffror, men däromkring ligger vår mineralhantering. har dock alldeles rätt. Det var länge sedan vi öppnade nya gruvor, och många av de som finns öppnade vi . De riskerar naturligtvis att få mindre i sig. Vi måste öppna nya gruvor för att säkerställa järnmalmsproduktion och nya som kommer i dess spår. En glädjande nyhet – den är också Luleåbaserad – är att tittar på att gå igenom och använda material från redan brutna gruvor. Man har enormt fina resultat från sin undersökning av de gruvor har i och . Det kan vara på det sättet att vi i framtida gruvor får ut huvudsaken av de behöver, till exempel sällsynta jordartsmetaller, av avfall som vi har använt . Det vore en vinn-vinn för alla om vi kan lyckas med det. Jag är övertygad om att och Socialdemokraterna har stor samsyn i frågan. Jag ser fram emot ett bra samarbete när det gäller etableringen av nya gruvor i . 60 i (M): har vid upprepade tillfällen meddelat regeringen att den behöver vidta åtgärder för att processen för olika tillstånd för gruvverksamhet i ska bli både mer transparent och mer tydlig. har regeringen vidtagit en konkret åtgärd för att tillmötesgå tillsägelser: tillsättandet av utredningen om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Gruv- och mineralbranschen står för stora exportintäkter och sysselsätter många människor i . När regeringen inte kan ge något besked kan inte heller investeringarna fullbordas. Arbetstillfällen uteblir, och nyttan för miljön realiseras inte. Dessutom leder långa handläggningstider och osäkra processer till att blir mindre relevant för utländska investeringar. Resultatet av det senaste årliga jämförelseindexet för gruvbranschen från kanadensiska kan närmast beskrivas som en global misstro mot som gruvnation. Från en placering på tio-i-topplistan har rasat till plats 36 i rankningen. Störtdykningen i rankningen kommer att få stora konsekvenser för framtiden. Den kapitalintensiva gruv- och mineralbranschen är helt beroende av investeringar på mycket lång sikt. Fallet på rankningen tyder på att det internationella intresset för faller, och det snabbt. Att som nation betraktas som attraktiv för gruvinvesteringar är centralt. Därför uppskattar jag näringsministerns svar och den debatt vi har oerhört mycket. Globala rankningar speglar av sig på marknaden. När det gäller uttrycker investerarna oro över hur lagstiftningen tillämpas här i landet, och här måste en stor skugga falla på regeringen. Gruvnäringen är en framtidsbransch. Befintliga gruvbolag är redo att framtidssatsa och göra de miljardinvesteringar som behövs. rika berggrund ger unika möjligheter att hållbart utvinna de metaller som klimatomställningen så väl behöver. Våra gruvföretag är världsledande. Jag tror därför att många har undrat vad regeringen egentligen har hållit på med. Som jag sa tidigare uppskattar jag dock näringsministerns syn på detta. Men hur ser planen framöver ut för att återfå investerarnas förtroende för som gruvnation? 61 Näringsminister (S): pekar igen på ett mycket angeläget problem, nämligen hur det tar för den prövning som sker i ärendena för att etablera nya gruvor. Jag tycker själv att det är väldigt otillfredsställande att det tar så från att någon har ansökt om koncession till dess att man får ett klartecken eller får nej. Jag är fullständigt övertygad om att det går att kombinera världens hårdaste miljölagstiftning med att öppna nya gruvor i . Det är inte aktuellt för den socialdemokratiska regeringen att tubba på miljökraven. Där var vi , men där ska vi inte hamna igen. Jag delar inställning att det gäller för regering och riksdag att vara väldigt öppna för förändringar avseende minerallag och tillståndsprövning. Det gäller för övrigt inte bara på gruvområdet utan också i väldigt stor del av den omställning som står inför. Vi vet att vi måste elektrifiera stora delar av vår industri. Vi måste göra enormt mycket mer vätgas. Vi måste ha bättre eltillgång i hela , faktiskt också i . Om det tar så för att få tillstånd som det gör riskerar att hamna på efterkälken i den gröna omställningen. Vi har en fantastisk utgångspunkt. Innovationsförmågan i de svenska företagen har, bedömer jag, aldrig varit större än vad den är just . Det finns en vilja i de svenska bolagen att ställa om snabbare än målet 2045. Men det känns som att staten inte riktigt har hängt med i den snabba omsvängningen med den miljölagstiftning som har funnits och servat fantastiskt. Vi får inte glömma att nu har vi ett jubileum här i . Det är bjöd in till det första om miljö. Vi har skruvat vår industri till att bli bättre och bättre på att både producera och ta miljöhänsyn. Detta vill vi inte ska gå förlorat i den omställning som vi nu måste göra. Den handlar bland annat om satsningar på länsstyrelser. Jag beklagar väldigt mycket att i budgeten tog bort resurser som skulle användas till detta. Jag beklagar också att vi inte har mer resurser att tillföra till dessa prövningar. handlar det faktiskt bara om att det finns för få människor som gör prövningarna. Jag välkomnar ett nära samarbete i för att snabba på det lagstiftningsarbete som måste ske när det gäller påskyndandet av miljöprövningar. Jag välkomnar också att man kan göra en avvägning av hur den gröna omställningen ska passa med den snabbare omställning som står inför. Om det ändå ska vara lite debatt måste jag påminna om att det inte är som hans dåvarande partiledare, , sa att den svenska industrin var basically gone. Jag välkomnar att är tillbaka som ett parti som tror att industrin utgör en viktig del av vår omställning. Med dem och med en bra lagstiftning och ett bra myndighetsarbete kan gå ledande ur den gröna omställningen med mycket nya jobb som skapas i hela , med trygga anställningar och med en fortsatt väldigt bra miljöutveckling. 62 i (M): Det är uppenbart att regeringen med tidigare näringsministrar i spetsen inte har klarat av att leverera i gruvfrågan. Det är något som blev uppenbart när prickade den tidigare näringsministern för hanteringen av bland annat den ansökan som kommit in för gruvverksamhet i Kallak. Det här är inget annat än en katastrof för ett land med höga klimatambitioner och en världsledande gruvsektor. Det här är ett land som skulle kunna spela en nyckelroll i det som näringsministern tidigare beskrev om EU:s ambitioner att öka den viktiga självförsörjningsgraden av råmaterial. Utifrån yttrandet från kan man konstatera att en eventuell gruva i inte kommer att hota världsarvet. Men det här visste regeringen när dåvarande näringsministern sa följande: ”När det gäller världsarvsfrågor har det gjorts en juridisk prövning som slagit fast att det inte krävs några lagändringar.” Det har gått ärendet om Kallak landade på regeringens bord, men än har ingenting hänt. Det är detta slags senfärdighet som har gjort att vi har tappat så mycket i anseende som gruvnation. Jag har stora förhoppningar om att näringsministern klarar av att leverera det som han har sagt ska levereras. Men bara för att det inte ska bli som vid tidigare svar och att det bara blir ord här i kammaren vill jag ändå slutligen fråga: På vilket sätt kommer näringsministern att arbeta annorlunda med dessa frågor än sina företrädare? 63 Näringsminister (S): En förutsättning är kanske att näringsministern gillar gruvor. Jag tror att det är en stor fördel att näringsministern tycker att det här är en bra verksamhet. Jag har varit lite av ett gruvfan som LO-ordförande och har besökt många gruvverksamheter. Vi är en fantastisk gruvnation. får inte tro att vi har gått ned oss och att vi inte är en fantastisk gruvnation. Även om vi har varit dåliga på att starta nya har de som vi driver i med stor framgång bidragit till stora exportinkomster och har skapat många jobb, inte minst i den region själv kommer ifrån. Detta är en väldigt trevlig utveckling. Jag minns den tid då alltid beskrevs som ett krislän, och vi fick åka dit med krispaket. Vi skulle bygga längre flygbanor och allt möjligt för att lösa problem. har lägsta arbetslöshet och näst lägsta arbetslöshet. Mycket av den industriella utvecklingen har bidragit till att vi har fått framtidstro i hela norra . Mycket av detta beror, , på gruvorna. Gruvor innebär inte bara att man tar upp ett till ytan på ett ställe, utan de innebär fantastiskt många andra jobb runt omkring. Det finns till och med de som påstår att hela orsaken till att är så ledande i annan industriell verksamhet, till exempel lastbilar och bilar, är vår fina mineraltillgång och att man tidigt såg behovet av att förädla mineralerna till färdiga produkter, såsom lastbilar, borrmaskiner och allt vad vi gör i våra stora, fina företag. Du kan bedöma mig om det är i närtid jag menar när jag säger närtid. Men när jag säger närtid menar jag närtid. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2021/22:226 om SAS 64 Näringsminister (S): har frågat mig om jag avser att ta något initiativ med anledning av SAS-ledningens agerande och den kritik som och Unionen riktar mot ledningen samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att statligt ägda SAS inte ska föra en personalpolitik som undergräver den svenska kollektivavtalsmodellen. Staten har en ägarpolicy och principer för bolagsstyrning som beskriver statens förväntningar och krav på de bolag staten äger. I statens ägarpolicy framgår det att statligt ägda bolag ska agera föredömligt och agera på ett sätt som gör att de åtnjuter offentligt förtroende. Ägarpolicyns principer för bolagsstyrning tillämpas dock i bolag med statligt majoritetsägande. SAS är inte ett av svenska staten majoritetsägt bolag, men statens ägarpolicy reflekterar självklart de förväntningar regeringen har även på SAS. Den svenska arbetsmarknadsmodellen innebär också att löner och allmänna anställningsvillkor förhandlas mellan parterna. Det är viktigt för parternas autonomi på arbetsmarknaden och den svenska modellen att staten inte ingriper i förhandlingarna. SAS och övriga bolag med statligt ägande lyder under samma lagar som privatägda bolag, till exempel aktiebolagslagen (2005:551). I aktiebolagslagen finns en uppdelning av ansvar mellan ägare, styrelse och ledning. Det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter samt den löpande förvaltningen av bolagets operativa verksamhet. Bolagets bemanning och hantering av anställda är operativa frågor för SAS ledning och styrelse att hantera och är inte ägarfrågor. Vidare är SAS ett börsnoterat bolag som liksom alla andra måste följa tillämpliga lagar och regler, och jag utgår från att SAS följer lagstiftning och regler i de länder där bolaget verkar. 65 (V): Tack och god kväll till näringsministern! Eftersom svaret dessvärre inte på något meningsfullt sätt berörde de problemställningar som jag har lyft upp i interpellationen kanske jag inledningsvis behöver upprepa eller sammanfatta några av dem. Näringsministern berörde inte alls bakgrunden till den fråga som vi diskuterar här . Den utgörs mer allmänt av en utveckling som har varit ganska anmärkningsvärd inom flygbranschen där arbetsvillkoren för olika kategorier av anställda har pressats . Inte minst har det handlat om införande av olika typer av atypiska anställningar, uppsplittring och outsourcing av arbetsmoment. Det gäller återigen inte minst användandet av bemanningsföretag av olika slag för att utföra samma arbetsuppgifter och samma kärnverksamhet som tidigare men med ett upplägg som försvagar de anställdas positioner och deras möjligheter att påverka. I det här fallet diskuterar vi specifikt om det är rimligt att ett företag som SAS, där med ministerns egna ord statens ägarpolicy reflekterar de förväntningar som regeringen har, inte bara hänger med i den utvecklingen utan går i täten för vad jag vill beskriva som ett antifackligt och systemundergrävande arbetsgivaragerande. Förenklat har vi här att göra med att SAS försöker att kringgå grundläggande arbetsrättsliga regler om återanställningsskyddet genom ganska intrikata bolagskonstruktioner med säte i andra länder. Det innebär enkelt uttryckt att människor får söka sina egna jobb men till sämre villkor. En stor del av svensk arbetsrättslig lagstiftning är till precis för att förhindra den här typen av agerande. Det är ett agerande som de fackliga organisationerna på goda grunder har karakteriserat som orimligt och oetiskt. Det möter också kompakt missnöje bland olika personalgrupper, och det har gett upphov till rättsliga processer. Jag såg att arbetsrättsexperten påpekade att svaren som SAS har gett på kritiken låter som goddag yxskaft. Det är vad frågan handlar om. Ministern har i sin egenskap som en del av mer specifikt ett övergripande ansvar för förvaltningen av statens ägarintresse, och jag efterfrågar hans och regeringens ställningstagande och agerande. Min interpellation föranleddes bland annat av att näringsministern som nytillträdd avböjde att kommentera i genom att säga att han annars inte skulle ha något annat att göra än att prata om arbetsvillkoren i varje enskilt bolag. svarar han ungefär samma sak men med något tråkigare ord: ”Bolagets bemanning och hantering av anställda är operativa frågor” och så vidare. Med all respekt har detta aldrig handlat om att näringsministern skulle ombes att vara med på anställningsintervjuer och lönesamtal eller ha synpunkter på friskvård och fika. Det handlar om det politiska förhållningssättet till en viss typ av utveckling inom den svenska arbetsmarknaden och huruvida det är rimligt att statens ägande används för att förstärka snarare än att motverka den utvecklingen. Ministern nämner igen själv att bolagen ska agera föredömligt och på ett sätt som gör att de åtnjuter offentligt förtroende. Det jag här efterlyser är ett svar på om det är ståndpunkt att det arbetsgivaragerande som jag har beskrivit här och som har mött mycket facklig kritik är att betrakta som just föredömligt och som ett gott sätt att skaffa och bevara offentligt förtroende. 66 Näringsminister (S): Tack, , för frågan! Jag tror att man måste vidga perspektivet lite. Först är det lite roligt att bli uppläxad i om den svenska modellen. Det känns bra och framtidsinriktat. Hela den sektor som tar upp frågan om har varit satt under ett enormt konkurrenstryck. Det har varit en stor förändring i en bransch som innan har varit en välavlönad och väldigt stabil bransch . På grund av låglönekonkurrens från andra bolag och en uppsplittrad flygmarknad har fullständigt misslyckats i sitt sätt att kontrollera flygbranschen. Jag har en bra illustration av det. Jag hittade en annons för en flygresa med SAS från till . Då kostade det att flyga tur och retur –. kunde man flyga mellan och för , alltså mindre än 1955. Om priset hade följt prisutvecklingen skulle det motsvara ett pris på ungefär 130 000. Däri ligger flygbranschens stora problem. Jag vet att i EU har drivit frågan att försöka få kontroll inte bara när det gäller flygtransport utan transporter i övrigt. Kollegan har inte minst jobbat väldigt mycket med att försöka reglera transportnäringen vad gäller lastbilstransporter i . Det är en väldigt stor fråga. Så till sakfrågan. Minsta lilla som jag säger i det ärende som tar upp här om statens inställning till lönebildning och villkorsfrågor i SAS lägger jag mig i en sak som SAS måste förhandla med sina motparter. Jag var också i min tidigare roll som LO-ordförande väldigt noggrann med att inte blanda in staten eller någon annan i de förhandlingar som är på arbetsmarknaden. Det måste vara arbetsmarknadens parter som löser det. Minsta jag säger om detta gör att jag tar ställning i sakfrågan som inte har med statens ägande att göra. Vi förutsätter att de bolag som staten driver följer de ägarinstruktioner som vi har. Det är lite mer komplicerat när det gäller SAS eftersom vi inte är majoritetsägare. Inte ens tillsammans med danska staten är vi majoritetsägare i SAS, utan det är ett företag som agerar på börsen med en stor möjlighet till inflytande från och . Vi har ungefär samsyn mellan den danska och den i skrivningar till de bolag som vi är ägare till när det gäller hur man ska bete sig på arbetsmarknaden. Jag tror att transportbranschen och hela flygbranschen kommer att fortsätta att ha det ganska jobbigt tills vi hittar bättre regleringar. Jag är verkligen angelägen, fru talman, om att vi letar efter den typen av regleringar på europeisk nivå som gör att inte det utnyttjande av människor som vi ser inte minst i flygbranschen fortsätter. Jag vet också att i sitt arbete med att beivra fusk och dåligt beteende mot anställda i svenska företag också tittar på transportbranschen i stort. Det är fortfarande också i ett av de områden som är belagda med rätt stora problem. Sedan kan man ändå fråga om hur er inställning till villkoren för de anställda i SAS rimmar med att ni inte var beredda att ge extra tillskott till SAS under pandemin. Jag vet att ni till slut gjorde det. Men ni ifrågasatte regeringens satsningar på att SAS skulle få hjälp att klara sig under pandemin. Villkor är viktiga, men inte att vi kan behålla ett flyg i . 67 (V): De här sakerna hänger ihop. Detta får mig att fundera. Jag satt lite oplanerat och tittade på den klassiska filmen . Det handlar om några specialagenter som ska hantera intergalaktiska resenärer till jorden under stor hemlighet. Alla kommer av någon anledning också till . Agenterna har en grej som de använder på obehöriga människor som har råkat se utomjordingarna. försvinner deras upplevelser från minnet när de ska fortsätta att leva sina liv. Jag tänker på det när jag nu hör näringsministern tala i sin nya roll som näringsminister.