prot · H90990 · 2022-03-30 00:00:00 — Min roll som parlamentariker är ju att granska vad regeringen gör, och det är detta jag gör när jag poängterar vissa saker som jag tycker är brister. Det är tacksamt att också vice ordföranden i försvarsutskottet, som är socialdemokrat, instämmer i de bristerna. Det är klart att det ska vara lika villkor för en reservofficer oavsett om man är statligt anställd eller privat anställd. Det är klart att man ska ha högre lön om man tar ett karriärsteg för att bli officer. Då blir min fråga naturligtvis: Varför har vice ordföranden i försvarsutskottet inte gjort någonting? Han har rimligtvis goda kontakter i Försvarsdepartementet, så detta borde inte vara något problem. En annan viktig fråga som jag också tog upp i mitt anförande är Försvarsmaktens misslyckande med att rekrytera de stående förbanden. Detta är ju inget som vare sig den tidigare borgerliga regeringen eller den nuvarande regeringen har lyckats med. Men icke förty måste vi ändå diskutera frågan och se vad vi kan göra. Det har kommit ett antal förslag som jag tror kan vara av betydelse i detta läge och i ett läge då Försvarsmakten inte är lika attraktiv på grund av yttre förhållanden som den är . Man måste titta på de förmåner som soldater har. Om man tittar internationellt är lönerna i inte sämre eller bättre än i jämförbara europeiska länder. Däremot är förmånerna för soldater som tjänstgör bättre i andra länder. Det tycker jag är något vi bör titta på. Det handlar om möjligheten till ledighet och möjligheten till ersättning, så att man inte ska förlora pengar på att gå in och försvara vårt land. 136 (S) replik: Det är klart att man som oppositionspolitiker kan motivera sitt beteende med att man ska granska regeringen, men man behöver inte alltid måla allting i svarta färger, för saker och ting är inte binära. Det är inte ettor eller nollor. Det är inte antingen eller. Det är inte svart eller vitt. Det finns också nyanser av grått, och det kan man också måla med som oppositionspolitiker. Jag vill ändå påminna ledamoten om att det har gjorts oerhört mycket inom försvar de senaste sju åtta åren. Mycket är gjort, men mycket återstår naturligtvis att göra. gör vi stegvisa förändringar. Vi har förbättrat den operativa förmågan. Vi satsar på militären i alla vapenslag. Vi ser till att förbättra villkoren för dem som är soldater och för dem som är anställda i försvar. Den resan är inte färdig. Mycket återstår naturligtvis att göra. ska man veta att de ekonomiska tillskott till försvar som vi nu ser är de största sedan . Det ska kontrasteras, fru talman, mot den politik som parti tidigare drev i regeringsställning. Då stämplade man försvaret som ett särintresse, och då avskaffade man med tre rösters marginal i riksdag den allmänna värnplikten. Så ser det inte ut längre. Jag är tacksam för att och är intresserade av att granska regeringen. Regeringen kan behöva det, och vi socialdemokrater kan behöva det eftersom vi i akt och mening ska göra saker och ting bättre. Jag vill nog ändå påstå att det är den förda politiken som har ökat intresset för Försvarsmakten. ser vi en försvarsmakt i tillväxt. Det är nya tillskott. Man får nya utmaningar, och man bygger ny förmåga. Det är en avgörande faktor för att intresset har ökat för Försvarsmakten, vill jag påstå. 137 (SD) replik: Jag vill gärna ställa en fråga till ledamoten. gjorde 2015 ett tillkännagivande om att beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält behöver ses över i syfte att förkorta de här tiderna. Såvitt jag vet är inte tillkännagivandet slutbehandlat. Det börjar bli detta tillkännagivande, fru talman. Jag vet att ledamoten känner till att det finns ett enormt behov. Jag nämnde just frivilligorganisationerna och en totalförsvarsmakt som ökar i omfattning, vilket är bra. Men hänger inte det här med. Jag undrar: Vet ledamoten hur det går med detta tillkännagivande? 138 (S) replik: Svaret på den frågan är: Nej, det vet jag inte i detalj. Nästa gång försvarsministern är i försvarsutskottet finns det alla möjligheter att fråga: Vad händer? Hur ser det ut? Vilka åtgärder vidtas? Jag satt inte i försvarsutskottet . Jag var inte delaktig då. Men låt det inte råda någon som helst tvekan om att jag, som företräder Socialdemokraterna och är vice ordförande i försvarsutskott, är mycket mån om att vi ska komma till rätta med de utmaningar som finns. Jag är mån om att vi ska hålla ett så högt tempo som det bara är möjligt för att vi ska lyckas bygga militär förmåga och operativ förmåga, för att vi ska få ihop totalförsvaret, för att vi ska skapa tröskeleffekter och för att vi ska göra vårt land säkrare så att det kan stå emot ett väpnat angrepp och så att vi i den omvärld som blir allt osäkrare ska kunna känna oss trygga. Kan vi i utskottet i diskussion med regeringen påpeka brister, hjälpas åt för att göra det bättre och trycka på är jag den första att bidra med det i utskottet. Det tror jag också att ledamoten vet. 139 (SD) replik: Man kan inte allt i detalj. Jag vet att ledamoten inte kan svara direkt på alla de här delarna. Men underförstått var det också ett budskap, fru talman: att ledamoten ska ta med sig detta. Det har gått . Alla vet att frivilligorganisationer, Försvarsmakten och så vidare har stort behov av detta. Då förväntar jag mig nog, fru talman, att man tar med sig detta, undersöker det och kanske presenterar det i försvarsutskottet: Så här ligger det till när det gäller dessa frågor. Det är inga konstigheter, utan det är ett sätt att arbeta, fru talman, som jag tycker är riktigt bra. Jag skulle gärna se att man gjorde detta. Jag har också en annan fråga som jag tänker ta upp, fru talman. Vi från uppfattar det som att Försvarsmakten är för detaljstyrd. Det är inte bara ledamotens fel eller Socialdemokraternas eller regeringens. Jag tycker att vi alla har bidragit till att vara väldigt noga med att tala om exakt hur man ska göra. Det ska vara si, och det ska vara så. Jag tycker att man borde se över hur man kan underlätta med en långsiktighet när det gäller de medel, resurser, man tilldelar Försvarsmakten. Det ska naturligtvis vara kontroller och uppföljningar av de medel, och andra resurser, som tilldelas. Och man ska koppla detta till en materielförsörjning när det gäller vapensystem och så vidare mer långsiktigt. Hur ser ledamoten på att man ser över detaljstyrningen? Han kanske inte ens delar den uppfattningen. I så fall skulle jag vilja höra det. 140 (S) replik: Det är naturligtvis som ledamoten säger: Det finns stora behov i försvar. har vi lagt om inriktningen. Vi ser nu de största tillskotten till försvaret sedan . Det är en enorm tillväxt vi ser. Man ska hinna absorbera de ekonomiska anslagen. Man ska hålla ett högt tempo så att man utnyttjar saker och ting effektivt och så att man har en bra och duktig organisation. vet vi att resan inte är slut. Den är bara påbörjad. Den är lång, och det kommer att krävas mer. Det är väl bra att vi hjälps åt att identifiera saker och ting som ännu inte är åtgärdade, men man måste ta saker och ting i rätt steg. När det gäller miljötillstånden kan det absolut bli bättre. Det är viktigt. Vi måste göra någonting åt detta eftersom Försvarsmakten ska ha förmåga att öva och träna och så vidare. Vill ledamoten ha ett löfte från mig om att jag i mina samtal med försvarsministern eller vi i utskottet när vi har möjlighet att diskutera med försvarsministern ska lyfta detta? Jag har inga bekymmer med det, tvärtom. Det finns också andra frågor som vi behöver diskutera, och det tycker jag att vi ska hjälpas åt att hålla koll på. Den andra diskussionen gällde om Försvarsmakten är detaljstyrd. Det är en diskussion som är ständigt återkommande. Jag tror att den måste vara levande. Vi ska ha en försvarsmakt som är effektiv, rationell, snabbfotad och lättmanövrerad. Men det är också så att Försvarsmakten inte är vilken verksamhet som helst. Jag ska inte nämna andra myndigheter, men det är inte vilken verksamhet som helst. Därför är den demokratiska kontrollen, insynen och styrningen oerhört central. Var ska gränsen gå i detta? Det är lika lite binärt som det jag sa i min förra diskussion, som jag hade med den moderata ledamoten. Det är en gråzon. Man kan alltid diskutera var vi ska dra gränsen, och vi ska ha den diskussionen levande. Men jag tror att man måste tänka på att det är två vågskålar, och man måste hålla koll på båda. 141 (KD): God afton, ni som följer debatten här på läktaren och ni som följer den via tv-apparaten eller mobilen eller var ni nu följer den! I afton har vi två betänkanden från försvarsutskottet som vi debatterar. Det är ett om Försvarsmaktens personal och ett om militära frågor. Jag vill börja med att yrka bifall till vår motion 3908, yrkande 15, under punkt 1. När jag står här och debatterar dessa frågor gör jag det i ett speciellt ljus. Jag tror att vi alla känner av att det är allvarliga tider för vårt land och för . Vi har krig i . Ett fredligt land har anfallits av sin granne. Just , medan vi talar, har detta pågått . Det är fruktansvärt. Detta får konsekvenser för oss. När vi nu står här och pratar om Försvarsmaktens personal är det viktigt att konstatera att vi har en bra försvarsmakt, men den är för liten. Den behöver bli större. När vi nu ser konsekvenserna av det här och ska utvidga är det viktigt att vi går av bnp. Det måste kosta någonting! Vi har slarvat i land med att betala hemförsäkringsavgiften. Vi har försökt att pruta på den, och det, fru talman, är en väldigt dålig idé. Vi måste betala för oss. Vi kan inte lämna en springnota. Vi kan inte skylla på någon annan. Vi måste stå upp, och då handlar det om att satsa , precis som nu går till 2024. Jag tycker att vi ska göra det . Vi måste göra det för att bland annat kunna finansiera fler soldater och officerare och få en större försvarsmakt. Det behövs förstås också materiel, men vi måste se att det handlar om fler soldater. Vi har sagt att vi ska gå från 5 000 till 8 000. Från sida ser vi att vi behöver gå upp till 12 000. Armén har egentligen bara två brigader. Vi ska gå upp till tre, och det är väl sagt att det ska vara klart någonstans 2030. Så kan vi inte ha det. Vi måste snabba på. Vi har inte all tid i världen på oss, utan vi måste snabbare få en starkare försvarsmakt. Därför ser vi att vi behöver gå upp till fem brigader. Marinen är bra, men den är också för liten. Vi behöver fler sjömän för att kunna hålla igång både västkust och ostkust . Det här är väldigt viktigt, och därför måste vi se till att ha attraktiva villkor. Vi måste ha fler officerare och reservofficerare, som har nämnts här förut. Det är ju skandal att man inte kan få tjänstledigt ens i vissa lägen. Så kan vi inte ha det! Vi måste också ha bättre löner och på olika sätt bättre villkor, som har påpekats här. Det är jätteviktigt så att Försvarsmakten blir en attraktiv arbetsgivare. Det gäller officerare, men vi förlorar även piloter därför att villkoren inte är tillräckligt bra. Så kan vi inte ha det. Vi måste se om vårt hus när vi lever i en så allvarlig tid. Det måste få konsekvenser för vår försvarspolitik. Försvarsberedningen lade fram en rapport . Det känner vi till. Den handlade om det civila försvaret. Det var 250 sidor med väldigt många konkreta förslag på hur vi skulle få ordning på det civila försvaret. Vi har problem med det militära försvaret, men vi har ännu större problem när det gäller det civila försvaret, och det måste vi rätta till. Ett av de konkreta förslagen rörde civilplikten. Värnplikt har vi, men detta gäller civilplikt. Vi sa att vi behöver 800 för att stärka upp ledning, skydd, transport och befolkningsskydd. Det här är någonting som behöver genomföras. När det gäller sådant som sabotage exempelvis mot vår elförsörjning skulle civilplikten kunna vara en viktig del med personal som hjälper till som stabsstöd för kommuner och räddningstjänst. Det här har tyvärr inte kommit igång, men det är någonting som hastar. har vi 18 frivilligorganisationer, alltifrån och Blå Stjärnan till och många fler. I Försvarsberedningen sa vi att de skulle få en utökad roll i totalförsvaret, och det är någonting som verkligen behöver förverkligas och bli verkstad. De behöver också få mer pengar så att de kan utbilda och ta till vara det större intresse som finns i den situation vi befinner oss i . Frivilligorganisationerna är en viktig del i att stärka totalförsvaret, och här finns färdiga förslag i Försvarsberedningens rapport. Så har vi frågan om Veterancentrum. Att ett sådant bör inrättas har vi pratat om så att man kan få bättre stöd, till exempel stödsamtal. Det är en viktig mötesplats för soldater och anhöriga med specialistkompetens, något som kan behövas efter avslutad militärtjänst. Vi ska bli bättre på att ta hand om dem som på olika sätt fått svåra erfarenheter i eller i utlandstjänstgöring. Sammanfattningsvis, fru talman, har vi ett viktigt arbete framför oss. Försvarsmaktens personal ska öka, och vi ska göra det vi måste i ett tufft läge. Detta försämrade säkerhetspolitiska läge är tyvärr inte något tillfälligt, utan det är för överskådlig framtid. Under överskådlig framtid har vi den här situationen, och då måste vi se till att svara upp mot den. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 20 Militära frågor betänkande 2021/22:FöU9 142 (S): Vi kan konstatera att har vi försvarspolitiker talat om att vi befinner oss i en orolig tid och ett mycket oroligt omvärldsläge. Det har blivit allt tydligare och alltmer påtagligt . invasion av har helt kastat om den tidigare spelplanen. Gamla sanningar är inte längre giltiga. Vårt sätt att leva är hotat. Att stå rustade inför kriser, både civila och militära, och ytterst väpnat angrepp är därför av stor vikt för att kunna säkra vår demokrati, vårt välmående och vårt sätt att leva. Totalförsvarsbeslutet –2025 innebär en historisk förstärkning till försvaret och en stor utbyggnad av verksamheten. Det är en förstärkning som verkligen behövs. Vi ser den största satsningen på det militära försvaret sedan . Målsättningen är att av vår bnp ska avsättas till försvaret. Det militära försvaret ska fortsätta att stärkas och den operativa förmågan öka. Det gäller även förmågan att genomföra operationer med andra länder och organisationer. Ett av målen är att Försvarsmakten –2025 respektive 2026–2030 successivt ska öka förmågan att ge och ta emot militärt stöd till och från andra stater och organisationer och tillsammans kunna genomföra operationer. tillväxt har inletts genom etableringen av , , flygflottilj och Dalregementet . invigdes , och förberedelser pågår för att återetablera Bergslagens artilleriregemente. Med anledning av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde beslutade försvarsministern om överläggningar med Försvarsberedningen för att stärka försvarets förmåga på kort sikt. Försvarsmakten redovisade förslag på åtgärder för att stärka den operativa förmågan ytterligare. Bland annat förordar myndigheten att man i det korta perspektivet ska fortsätta att åtgärda obalanserna mellan verkansförband och stödfunktioner och förstärka stödfunktionerna underrättelse- och säkerhetstjänst, ledning samt logistik. Myndigheten efterfrågar också handlingsfrihet för att möjliggöra anpassning och optimering, förkortade beslutstider inom flera områden för att accelerera takten i tillväxten och att totalförsvarets behov ges större tyngd inom ett flertal olika politikområden. Utöver förslag på områden där förmågan kan stärkas innehåller myndighetens underlag också förslag på översyn av viss lagstiftning och regelverk. Riktningen är uttagen. Låt mig ägna åt det som finns bortom logistik, vapensystem och infrastruktur. Betydelsen av ett folkligt förankrat försvar kan inte överdrivas. Är det något som den ryska invasionen av har lärt oss är det just detta: gemensamt ansvarstagande, motivation och vilja att försvara vårt land. Min poäng är alltså att militär förmåga också byggs bortom vapensystem, regementen och ekonomiska anslag. Vår gemensamma vilja att försvara är central. Det är en angelägenhet för alla och envar. När det kollektiva minnet suddats ut har vi en central uppgift att lära oss att förstå och dra slutsatser av att bygga militär förmåga. För en hel del år sedan berättade en bekant till mig att han hjälpt sin redan då gamla mor att flytta från huset. Det hade blivit för stort, och damen hade svårt att gå i trapporna. I källaren hade de hittat kaffe, varpå min bekant frågade sin mor vad hon skulle med allt kaffe till. , född , svarade alldeles självklart: Inte ett krig till utan kaffe. Historien i sig är lite rolig, men den innehåller också ett sting av allvar. Ta till exempel den pandemikris vi levt med . Krisen har på ett tydligt sätt blottlagt bristerna i vår välfärd och samhällets motståndskraft. Det är ett resultat av brist på beredskapslagring, planering och återkommande övningar. Det är i minst lika stor utsträckning ett resultat av politiska och ekonomiska doktriner som fått stort genomslag på samhällets organisering. Årtionden av privatiseringar av samhälleliga funktioner, alltifrån järnväg till äldreomsorg, har gjort samhället mindre motståndskraftigt och mer svårhanterligt. Styrmodeller, hämtade från tillverkningsindustrin, har tillämpats på kollektiva nyttigheter utan hänsyn till de samhällspåfrestningar som en kris medför. Kombinationen av svag civil beredskap och politiska doktriner har visat sig vara förödande för samhällets förmåga att skydda oss när krisen drabbar oss. Den lite lättsamma och roliga historien om damen och de kaffe sätter ljuset på en högst aktuell frågeställning: Vad gör vi när krisen eller kriget kommer? För också vid kriser eller ytterst väpnat angrepp ska samhället fungera och demokratin upprätthållas. Samhället ska fungera och välfärden ska finnas där. Avgörande för den militära förmågan vi skapar genom vapensystem, personalpolitik och ekonomiska anslag är alltså också tillgången till civil beredskap, folkförankring och försvarsvilja. De hänger ihop och är beroende av varandra. För att bidra till att skapa god folkförankring och acceptans på lokala nivåer vill delar av utskottet tillkännage detta för regeringen. Vi måste göra vad som står i vår makt för att minska mängden överklaganden och snabba upp tillståndsprocesser. En viktig aspekt är Försvarsmaktens arbete med samexistens och medverkan i planerings- och prövningsprocessen för förnybar energiproduktion. Väl medvetna om försvarets särställning i exempelvis bör tydliggöra att fler åtgärder måste vidtas för att försöka finna samexistenslösningar mellan försvarets intressen och övriga samhället. Vidare bör regeringen ge Försvarsmakten i uppdrag att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamhet kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggande av bland annat havsbaserad vindkraft på lång sikt. Med det vill jag yrka bifall till reservation 7 under punkt 6. 143 (M): Det går såklart inte att inte nämna och ta sin utgångspunkt i det pågående kriget i . Det är ett krig som ensamt är skyldigt till. Och som alltid skördar krig oskyldiga människoliv, förstör samhällen och grusar framtidsdrömmar för så många. Ett krig i sätter också fingret på hur skör freden faktiskt är och att den tyvärr aldrig kan tas för given. Men det visar också hur viktigt det är med ett starkt svenskt försvar och att vi bygger vår försvarsförmåga tillsammans med andra – i , i och i Nato. Uppbyggnaden av vår försvarsförmåga pågår för fullt, och även om det kommer att ta tid att nå de mål som har ställt upp måste ändå lärdomen vi drar av kriget i och säkerhetsläget i vår omvärld vara att nedrustning går fort men det tar att bygga upp försvarsförmåga igen. Låt oss komma ihåg detta när långtidsprognosen för omvärldsläget ser ljus ut. Ett starkt försvar både militärt och civilt behövs oavsett omvärldsläge, för läget kan snabbt förändras igen. Uppbyggnaden av vår försvarsförmåga pågår som sagt för fullt. Den sker till stora delar med brett stöd i riksdag, även om det finns skillnader i hur stora och hur snabbt resurser ska tillföras. Här har som vanligt Socialdemokraterna stretat emot varje extra krona, medan vi moderater med hjälp av , stått upp för mer resurser. Att sedan Socialdemokraterna vid varje givet tillfälle försöker ge sken av att de jobbat med något annat ingår. Bara för att man upprepar en sak blir den inte mer sann. Liberalernas brukar förtjänstfullt berätta om just detta, och jag kan bara till fullo instämma. Ökade resurser till försvaret är såklart nödvändigt och bra. Men det är inte bara pengar som behöver tillskjutas, utan det finns andra områden där den socialdemokratiska regeringen behöver agera för att vår försvarsförmåga ska bli starkare. Ett område som Försvarsmakten själv tagit upp , och hemställt till regeringen om, handlar om tillståndsprocesserna för miljötillstånd för befintliga och nya övnings- och skjutfält. Processerna behöver snabbas på. Det är inte rimligt att det finns tillståndsbeslut som har legat på regeringens bord hela och även hela den förra mandatperioden. Det är inte rimligt att det ska anses som normalt att det kan ta att få ett miljötillstånd för ett övnings- och skjutfält. Det är däremot högst rimligt att länsstyrelserna i får i uppdrag av regeringen att ge tillståndsprocesserna prioritet ett så att de hanteras skyndsamt. Det är av flera anledningar fullt rimligt att slopa mark- och miljödomstolens obligatoriska yttrande till regeringen. Det är bara Försvarsmaktens tillståndsärenden som behandlas automatiskt i tre instanser. Liknande verksamheter behandlas i två instanser, och för att gå vidare till den tredje krävs prövningstillstånd. Jag vill verkligen understryka att inget av dessa två förslag ändrar kraven för miljötillstånd – de ändrar inga spelregler – utan det handlar helt enkelt om att vinna tid. Vi moderater har uppmärksammat detta och försökt påverka regeringen, men utan resultat. När vi i detta betänkande har behandlat förslag bygger de helt på Försvarsmaktens egen hemställan. Men tyvärr har regeringspartiet återigen sagt nej. Man ställer inte upp på reservationen. Jag påstår att det finns ett ointresse kring dessa frågor hos Socialdemokraterna. För det är väl inte okunskap? Faktum kvarstår att regeringen drar benen efter sig i frågan, när vår omvärld befinner sig i ett ytterst allvarligt läge. Jag utgår från att regeringen agerar , och jag skulle gärna vilja ha svar från regeringssidan om varför det dröjer. Det är ju ingen hemlighet att jag jobbar för att vi ska få ordning på , och för det behövs såklart en moderatledd regering. Jag har en stark tro på att det kommer att bli så, och då kommer flera beslut om nödvändiga reformer på området att fattas. Men fram till dess måste arbetet vi bedriver här och fortsätta. En fråga som vi lyfter upp i våra motioner handlar om Försvarsmaktens stöd till polisen. kan polisen begära hjälp av Försvarsmakten vid terrorattentat – men endast vid terrorattentat. , alltså för , begärde rikspolischefen av regeringen att möjligheten för hjälp från Försvarsmakten skulle utvidgas till att gälla vid extraordinära händelser i stället för, som , endast vid terrorattentat. Detta utvidgade begrepp är inte bara önskvärt utan helt nödvändigt för svensk polis i en så kallad gråzonssituation eller vid olika hybridattacker, det vill säga i ett läge där vi inte juridiskt har valt att höja vår beredskap. I ljuset av det som skett i , till exempel den hybridattack som inkluderade stora flyktingströmmar till bland annat via , visas vikten av att vi förbereder oss för att så snabbt vi kan använda oss av hela samhällets resurser när det krävs. När vi väl står i en svår situation är det för sent att börja fundera på nya lagar och bestämmelser. Tiden för förberedelser är . Vi moderater tillsammans med Liberalerna och vill ge polisen ökade möjligheter i enlighet med Rikspolischefens begäran. Tro det eller ej: Vi gör det inte för att vi är emot regeringen i frågan utan för att vi är för ett starkare försvar av i en osäker omvärld.