prot · H90981 · 2022-03-15 00:00:00 — SGU har egentligen inte bland sina uppgifter att bedriva museiverksamhet för allmänheten. SGU har byggt upp kapaciteten i borrkärnearkivet. invigde SGU både nya förvaringsutrymmen för borrkärnor och ytterligare ett loggrum om totalt , vilket också ökade kapaciteten för att ta emot besökare. SGU:s bild är att den överväldigande majoriteten av de lådor som borrkärnorna förvaras i är i gott skick. Underhåll utförs på de lådor som visar tecken på att vara i undermåligt skick. SGU har satsat på att genom digitalisering göra borrkärnearkivet ännu mer tillgängligt för potentiella prospektörer. Ju bättre information SGU kan ge vid mineralkontoret, desto effektivare prospektering blir det, vilket kan öka möjligheten till nya gruvor i och därmed minska vårt beroende av kritiska metaller och från handelspartner som är osäkra även ur hållbarhets- och klimatperspektiv. 62 (MP): Stort tack för svaret, näringsministern! Jag vet att näringsministern är oerhört intresserad av mineralpolitik. Därför är det särskilt intressant att diskutera frågorna utifrån det här perspektivet – SGU:s arbete i . är en liten ort i norra med ungefär 2 000 invånare. SGU har sitt huvudkontor i , som jag kommer ifrån. Jag känner verkligen ett stort intresse för myndigheten. Att arbeta med mineralinformationsverksamhet är oerhört viktigt för att förbättra och även skapa en bättre miljömässighet i arbetet med gruvnäringens utveckling. Vi från har pekat på att det har funnits och finns flera exempel på gruvverksamheter som just nu undersöks. De kan vara olämpligt placerade, eller det kan vara väldigt stora konflikter med andra samhällsintressen, till exempel rennäringen. För att man ska kunna hitta mer lämpliga lokaliseringar för framtida gruvverksamhet tror jag att man behöver utveckla verksamheten med mineralinformation på flera olika sätt. Faktum är att regeringen , 2016 gav SGU i uppdrag att beskriva hur verksamheten i SGU i skulle kunna utvecklas. Det har också skrivits en gedigen rapport om det. SGU har en lång historia i . SGU kom till , om jag är rätt informerad. För exakt startade man en gruva i . Och i har jag mina rötter – därav intresset för den här orten. Det är helt riktigt att SGU har utvecklats på otroligt många sätt. På 70‑talet var det över 200 människor som arbetade i SGU i . är det 5 personer. Men kontorsmöjligheterna på orten är betydligt större, och man skulle kunna inrymma många fler. När jag besökte SGU i före pandemin beskrev de bland annat regeringsuppdraget som de haft och de förslag som hade lagts fram för regeringen. Även nu efteråt när jag har varit i kontakt med SGU i har jag fått veta att det är inget eller väldigt lite från de förslag som lades fram för regeringen som man från regeringens sida har följt upp. Det tror jag är väldigt olyckligt. Jag tycker också att det finns stor anledning att fundera på hur de statliga myndigheterna lever upp till kravet att skapa fler jobb på landsbygden. 63 Näringsminister (S): Tack, , för en viktig framtidsdiskussion om det fantastiska minerallager som SGU har byggt upp under i . Det är fantastiskt att vi har det största lagret i hela av mineralprover i . Det har kommit till av att vi har en lång tradition av att söka nya i . Att SGU har gått från att ha så många anställda under förra århundradet till mycket färre beror på att har fattat ett beslut om att ändra vem som har huvudansvaret för att göra provborrningar och prospektering. Det är lagt på privata aktörer, men de har samma skyldighet att offentliggöra det insamlade materialet i så att vem som helst när som helst ska kunna få prover från gjorda undersökningar för att se om det finns brytbara . Det är en grannlaga uppgift att hålla ordning på alla provborrningar och katalogisera dem på ett sådant sätt att det kommer andra bolag till del. SGU bedriver verksamheten i tillsammans med huvudkontoret i , och den stora förändring som sker nu är att man genomför en digitalisering av borrkärnor så att det ska bli lättare för framtida prospektörer att finna de som går att bryta i . Det vi nu hör, inte minst från övriga , är att behovet av nya, kritiska ökar, och det ökar väldigt stort tack vare, eller på grund av, den gröna omställningen. Många fler behövs för att vi ska klara att gå från att vara fossilt beroende till inte vara det. Ett bra exempel är en elbil jämfört med en bensindriven bil. En elbil kräver ungefär fyra gånger mer koppar än vad en bensinbil gör. Det är klart att vi ska se till att bryta den typ av i som gör att vi klarar den gröna omställningen. Jag tror inte att SGU:s uppdrag är annorlunda än när fattade beslut , men man försöker att använda sig mer av moderna metoder så att det blir lättare för eventuella prospektörer att se vad som ligger i . Naturligtvis vill man också med den utbyggda lokalen bättre ta hand om alla de mineralprov som finns i och offentliggöra dem, tillsammans med en frivilligorganisation uppe i som heter Georange, både för prospektörer och för folk som är nyfikna och vill se vad som finns. De bedriver inget museum, men att öppna upp så att allmänheten kan komma dit och titta tycker SGU och – inte minst, tror jag – har varit ett bra sätt att använda de tillgångar man har för att locka fler människor dit. Jag tror inte på det frågar om gällande att öka sysselsättningen runt verksamheten i . Jag tror att vi ska anpassa den efter det uppdrag som SGU har, och det är att kartlägga och lägga i magasin men inte att göra själva provborrningarna. Då ska vi naturligtvis använda resurserna där de får störst utfall. Jag tror att vi har hittat en ganska bra avvägning där. Sedan slåss vi naturligtvis gärna för att ska få fler arbetstillfällen. Det skulle gynna alla. 64 (MP): Jag tycker att det är synd att regeringen har så svaga ambitioner för SGU i . En faktor som gör att det bara är fem personer som jobbar där är att några av dem som är anställda i har en annan stationeringsort. Jag tycker att det är en fråga som man borde kunna diskutera med myndigheterna om man ska arbeta på det sättet när vi nu har en ambition att fler myndigheter ska ha verksamhet runt om i landsbygden. Jag vill komma tillbaka till det regeringsuppdrag som SGU redovisade till regeringen . Där framkommer att det är svårt att hitta malm i . En orsak till det är att av berggrunden är synlig. Det är alltså verkligen viktigt med det borrkärnelager och den historiska information om geologiska förekomster som finns. Alla ska kunna få tillgång till information. Det är många, speciellt nu efter pandemin, från mineralbranschen som har börjat återkomma till och besöka SGU i . Men faktum är att jag tycker att man nog skulle kunna ställa högre krav. Om man skulle bygga upp verksamheten på SGU i skulle man kunna ställa ett tvingande krav på mineralföretagen att först leta och prospektera i arkiven innan de drar igång en omfattande prospekteringsverksamhet runt om i . Det är kostsamt, det drar mycket energi och det har en stor miljöpåverkan. I den rapport som SGU lämnade till regeringen finns en lång rad förslag. Det finns förslag om satsningar på . Några av de sakerna är otroligt viktiga att peka på. Man lyfter fram det absolut viktigaste förslaget, som är att göra borrkärnearkivet ännu mer användbart genom att förstärka kompetensen. Man lyfter också upp att allmänhetens intresse för mineralletning med Mineraljakten skulle kunna återupptas med ganska små satsningar på 1 miljon . Det är en verksamhet som har funnits förut och som inte är aktiv längre i – i alla fall inte så aktiv som den skulle kunna vara. Man lyfter också upp frågor kring utbildningsverksamhet, internationellt arbete och en förstärkning av it-infrastrukturen med snabbare uppkoppling, vilket behövs för att kunna använda de digitaliserade tjänster som blir möjliga att utveckla. Dessutom lyfter man upp det dokumentarkiv och det museum som finns. Jag vet att de som arbetar på SGU i verkligen tycker att det är synd att SGU inte kan tillåta verksamheten att hålla museet öppet ens för skolelever. Jag tror att det är oerhört viktigt att komma ihåg att om ska ha en ambition att utveckla mineralarbetet behöver vi också höja ambitionen när det gäller hur vi beskriver och pratar om de här frågorna. 65 Näringsminister (S): Det är inte så att regeringen inte ser behovet av ökade prospekteringsmöjligheter i . Vi har flera utredningar som just nu tittar på hur vi ska göra det enklare att öppna nya gruvor i med hänsyn till miljön och klimatet. Det är inte heller så att SGU inte har fått ta del av resurser. De har fått 21 miljoner –2022 till arbetet med att öka möjligheterna till hållbar utvinning av . Det är alltså inte så att vi har suttit passiva och tittat på och att SGU inte har ett uppdrag i förhållande till den här nya debatten och diskussionen som finns om behovet av att ta mer i . Jag säger på intet sätt att interpellanten har fel om att det är enkelt och bättre att utgå från de borrkärnor som finns. Alla kanske inte känner till att det finns borrkärnor från 18 000 borrhål lagrade i . Mycket av mineralens värde ändras också , så jag tror att du har alldeles rätt i att det finns mycket att hämta i att titta på de borrhål och borrkärnor som redan är gjorda. Det är dessutom hållbart och kan sänka kostnaden för en eventuell prospektör som snabbare kan komma att öppna en gruva. Jag tror dock att detta måste ske i nära samarbete med SGU och att digitaliseringen, som SGU beskriver som något av det viktigaste, är det som man måste satsa väldigt mycket på, inte minst för att det är svårt för dem som vill bryta att på plats kunna göra de här undersökningarna. Ju mer som kan finnas digitaliserat, desto enklare blir det för den som vill bryta att ta del av det hundraåriga arbete som ligger i arkivet i . Jag tror också att kommer att få en allt viktigare roll i diskussionerna om ökat mineralbehov i . Vi ser, precis som interpellanten har varit inne på, att det finns fler som efter pandemin igen har börjat titta på som ett möjligt prospekteringsland. Det finns ett tillägg, nämligen att de stora jättarna i svensk gruvnäring, och , på intet sätt har dragit ned på prospekteringsverksamheten. Tvärtom har de prospekterat mer . Vi har nåtts av bra resultat i prospekteringen runt gruvorna, inte minst i . Där har tillgång till malm tryggats. Glädjande är att man kan börja återanvända gruvavfallet till att öppna nya gruvor. De initiala utredningarna på visar på något fantastiskt, nämligen att det går att lösa upp till en tredjedel av behov av sällsynta jordartsmetaller från de flöden som finns på . Samverkan mellan SGU och de befintliga gruvorna, och även för nya prospektörer, är helt avgörande om vi ska lyckas med strategin att ta vara på mer av de som behövs för den gröna omställningen. 66 (MP): Det är otroligt viktigt att regeringen gör satsningar på SGU:s verksamhet i . är en liten ort i norra , men det är den sydligaste skogssamebyn. Jag tror att den största möjligheten till utveckling ligger i att skapa en satsning på hållbarhet. Regeringen har just nu på sitt bord att besluta om en eventuell gruvbrytning i Kallak. Där finns en enorm konflikt med rennäringen. Vi behöver inte bara hitta erfarenhet och kunskap från borrkärnor om var det kan finnas bra ställen att prospektera på, utan det här måste kombineras med en tydligare och viktigare kunskap om rennäringens villkor och de förutsättningar som finns för växt- och djurliv på olika ställen. Att i planeringen placera gruvor där det inte finns målkonflikter med rennäring eller biologisk mångfald är naturligtvis något som skulle öka effektiviteten i det som regeringen och vill uppnå, nämligen utvecklingen av ett hållbart samhälle. Avslutningsvis vill jag lyfta fram att kunskap om gammalt gruvavfall också är viktigt. Den kunskapen behöver också digitaliseras och bli tillgänglig på SGU – helst i . Jag tackar för svaren på frågorna. Jag hoppas verkligen att ministern tar med sig frågorna i arbetet framåt. 67 Näringsminister (S): Jag tackar för en viktig framtidsdebatt. Det är klart att ingen vill att vi ska använda mer av jordens resurser än vad vi behöver. Jag är själv uppmuntrad av det vi hör från om att eventuellt börja bryta ur redan befintliga flöden. Det är nästan för bra för att vara sant. Vi har samlat på oss gruvavfall i vår stora järnmalmsproduktion. Om restmaterialet därifrån kan lösa många av de problem med nya som behövs för omställningen ska vi naturligtvis prioritera detta först. Jag tror inte att branschen än så länge, vare sig eller , är redo att lägga sina kunskaper i SGU:s Malåarkiv. Det är ganska ny kunskap som har kommit fram , och jag tror att de är fullt upptagna med att se vilken potential som finns. Helt klart är att satsningen på Reemap, det nya bolaget i , är riktigt uppmuntrande. Satsningen löser också andra problem, till exempel fosfor och konstgödning till jordbruket för hela . Det är fråga om fantastiska möjligheter för en bättre framtid, och kan vi ta vara på vår vackra miljö. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2021/22:379 om näringsministerns dialog med näringslivet 68 Näringsminister (S): har frågat mig om jag avser att ta bort eller förändra de befintliga anställningsstöden i enlighet med uttalandet i . Han frågar också när jag kommer att bjuda in företagen och vad jag räknar med att utfallet av samtalen ska bli. För det tredje frågar han hur många av de ej självförsörjande utrikes födda jag räknar med kan gå från bidrag till arbete i näringslivet efter mina telefonsamtal och kommande möten. Slutligen frågar han vad jag vill göra för att skapa en ökad konkurrenskraft för det svenska näringslivet så att fler produkter och tjänster kan säljas på världsmarknaden och därmed skapa välstånd och arbetstillfällen i . När det gäller frågan om anställningsstöden antar jag att frågan avser villkoren för stöd till korttidsarbete. Det var i alla fall det jag syftade på i intervjun som publicerades i . beslutade att säga ja till regeringens förslag om tillfälligt slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete. Det innebär att även den arbetsgivare som mottagit stöd för korttidsarbete kan beviljas stöd om kraven i övrigt är uppfyllda. Lagändringen träder i kraft och gäller stöd . har kontinuerliga dialoger med företrädare och enskilda aktörer från hela samhället. Dialoger förs då det är angeläget för regeringen att löpande informera om det näringspolitiska arbetet och lyssna till branschorganisationer, myndigheter, civilsamhället, fackförbund och näringslivet för att på så sätt utveckla näringspolitiken. Dialog och samverkan är centralt för att överkomma onödiga hinder och hitta områden där samarbete är vägen fram för att utveckla svensk konkurrenskraft. Frågan om hur många av de ej självförsörjande utrikes födda som kan komma att gå från bidrag till arbete är inte möjlig att svara på. Det är dock uppenbart att intresset från näringslivet är stort för att hitta vägar för en bättre integration i , och det välkomnar vi. Vi har sagt att vi ska vända på varje sten, och då är det självklart att lyssna på de förslag som kommer från näringslivet. Det finns många bra idéer som vi kommer att ta till vara. Den svenska konkurrenskraften stärks genom att företag och företagare ges goda förutsättningar att utveckla sin kompetens, effektivitet och innovationsförmåga. Bland allt det som görs för att stärka den svenska konkurrenskraften vill jag här passa på att lyfta fram regeringens arbete för effektiviserade och förenklade regelverk. Regeringen har överlämnat skrivelsen En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovation till där ett antal uppdrag för konkreta förändringar aviseras. ligger långt framme i klimatomställningen, tack vare stora gröna investeringar och en tydlig politisk riktning. Vårt land ska ta sin del av ansvaret för att få ned utsläppen, men också visa omvärlden hur en snabbare klimatomställning skapar jobb och exportmöjligheter. Regeringen ska driva på en allt snabbare klimatomställning och möjliggöra fler privata investeringar som bidrar till minskade utsläpp, ökad export och nya arbetstillfällen. Det minskar utsläpp och skapar fler jobb i hela landet. 69 (M): Jag tackar näringsministern för svaret. Det var nog många som läste med viss förvåning. Det beror på vilka glasögon man har på sig, förstås. Där sa näringsministern precis vad han sa i sitt svar här, nämligen att integrationsfrågan ska lösas. Han har ringt ett tjugotal direktörer, och vi ska göra detta tillsammans. I artikeln säger han att han utifrån sitt breda kontaktnät sedan tiden som LO-ordförande har ringt direktörerna. ”Vi ska se om vi kan samlas här allihopa i närtid” – det här var alltså – ”för att prata lite djupare om det.” Jag antar att ”lite djupare om det” rimligtvis måste betyda de 700 000 utrikesfödda som inte är självförsörjande i . Det är 700 000 utrikesfödda som inte är självförsörjande i , fru talman – och näringsministern säger i intervjun att han har ringt ett tjugotal direktörer. Näringslivet är största integrationsmotor. Alla som har besökt en livsmedelsbutik eller restaurang, åkt taxi, sett en busschaufför eller något annat vet att näringslivet är största integrationsmotor, fru talman. Men det är regeringens ansvar att se till att näringslivet kan vara största integrationsmotor. Det tror jag inte att man löser genom att ringa något tjugotal direktörer – bara att man har den synen på företagsamhet är ju lite intressant – utan det måste vara så att näringsministern brinner av lust att skapa förutsättningar så att företagen kan anställa de personer vi pratar om. Det är därför jag har ställt frågan om konkurrenskraften. Jag har aldrig sett en platsannons där det står ”Vi söker dig som inte kan prata svenska, som inte kan läsa och inte kan skriva”. Den platsannonsen finns inte. När jag säger att näringslivet ska kunna ta ett ännu större integrationsansvar är min utgångspunkt att företagen är största integrationsmotor, framför allt de mindre företagen. Framför allt de mindre företagen på landsbygden tar ju ett oerhört stort ansvar. går de dock på knäna, fru talman, för den här regeringen har exempelvis drivit upp dieselpriset till som mest . Hur ska företagen kunna vara integrationsmotorer när man slår undan benen för dem och ger dem en kostnadschock på områden som regeringen har direkt kontroll över? Ta företagen i , som har haft elräkningar på 8,50 – 8,50 ! träffade jag ett företag i , fru talman. Företagaren har tre butiker och ganska många anställda. Han sa: Jag betalar elräkningen via autogiro, och jag vill egentligen inte ens öppna den. Men det är sista-raden-pengar som dras från hans konto, i stället för att han ska kunna göra den lilla extra insatsen och anställa fler personer. Det är regeringens direkta ansvar att se till att företagen kan vara en ännu bättre integrationsmotor genom att skapa bättre konkurrensvillkor för företagen. Som tidigare LO-ordförande vet näringsministern att priset på alla produkter sätts på världsmarknaden. Vi kan alltså inte ha högre kostnader i än i vår omvärld. Min fråga, som inte besvarades i interpellationssvaret, gäller att näringsministern kallade dessa 20 direktörer till möte. Hur har det gått med det mötet? 70 (M): Det är första gången näringsminister och jag debatterar. Läget är så här: Småföretagen är roten i samhället i och har varit det . Det behövs bättre villkor för att småföretagen ska våga anställa. Det är ett stort ansvar man tar på sig genom att anställa en person; exempelvis är sjuklöneansvaret . Om två av fyra anställda åker upp till fjällen och en bryter benet är av styrkan borta. Detta är en belastning för små företag, men det är ingen belastning för större företag som och de andra. De har nämligen HR-avdelningar, och de avsätter pengar så att de har råd med detta. Men det är samma regelverk för som för de små företagen, och där efterlyser jag en reformering. Det behöver bli enklare villkor för små företag. Jag ska inte säga om gränsen går vid 20 eller 50 anställda, men man behöver göra en översyn. innebär också väldigt mycket krångel för företag. Jag kommer från skärgården, där varvsverksamheter har svårt att få tillstånd. Även om de får tillstånd av kommunen kommer ofta in och överprövar. Varvsverksamheten är ganska viktig i skärgården med tanke på båtarna och det liv vi har där ute. Jag tror inte att det vore fel om regeringen kanske styrde upp länsstyrelserna lite bättre, för jag vill hävda att det emellanåt är ganska godtyckliga tolkningar i vissa tillstånd. Sänkta bidrag till folk som inte jobbar är också en förutsättning för att få fler i jobb. Det handlar om drivkrafter – om man går hemma och har över 20 000 rent har man inte samma motor att börja jobba. Motivationen måste trots allt finnas där. Det ska alltid löna sig bättre att gå till jobbet än att leva på bidrag. Det ska alltid löna sig bättre! En grön omställning låter fint, och det är inget fel med att pröva ny teknik. Det är också bra för många företag. Men vi måste ha med oss en sak, nämligen att står för en tusendel av världens utsläpp och att skogen suger upp drygt en tusendel – alltså mer än en tusendel. Vad hjälper det om vi minskar utsläppen här när bygger 500 nya kolkraftverk och 200 nya kolkraftverk? Problemen med utsläppen är ju globala. De stannar inte i . Min rekommendation är därför att satsa på ny, modern kärnkraft. Det behöver inte bara vara stora verk, utan det kan vara mindre verk också. Jag tror att det vore väldigt bra i den gröna omställningen. 71 Näringsminister (S): Detta blev en öppen frågestund, och vi kom långt från ämnet. Jag tycker dock att både och frågor är väldigt viktiga när det gäller hur vi ska se på . Lite pessimistiskt tycker jag kanske att debattörerna ser på och . Jag vet inte om de inte har följt utvecklingen av den gröna omställningen och sett hur mycket nya jobb som skapas i just , inte minst i norra . Sammanlagt ska det investeras i Norr- och , vilket glädjande nog nu även syns i arbetslöshetsstatistiken: Lägst arbetslöshet i har vi i , och näst lägst har vi i . Den gröna omvandlingen av näringslivet skapar väldigt mycket nya jobb. Det vi pratar om här är ju den svenska modellen, , och att vi faktiskt samtalar med varandra om att lösa problem. Jag har haft många roller i den modellen tidigare. När det gäller till exempel integration på arbetsmarknaden var jag LO-ordförande när vi förhandlade de saker som faktiskt har lett till att vi har halverat tiden det tar för en nyanländ till att komma in på arbetsmarknaden. Jag tycker dock inte att man ska nöja sig med det, för jag tycker att du har alldeles rätt: Alla ska leva på en egen lön, och vi ska inte ha människor som lever på skuggsidan eller vid sidan av. Arbetslinjen är väldigt viktig för mig som socialdemokrat. Jag tror alltså inte att vi är så o-överens i sak, men jag tror inte på den modell debattörerna pratar om, det vill säga att det enda sättet att få folk att börja arbeta är att göra dem fattiga. Det är en gammaldags syn. Det är ingen som tror på den längre. När man provade det under åtta borgerliga år ledde det inte heller till ökad sysselsättning, utan det ledde till ökade klasskillnader och att väldigt många människor – många fler än – hamnade i arbetslöshet. Tvärtom ska man se till att det första jobbet är väldigt enkelt att gå till. En stor framgång under den förra och förrförra mandatperioden var till exempel extratjänster. Jag vet att de inte stod högst upp på önskelista, men väldigt många människor – också de som inte kunde språket, – tog ju sina första steg in på arbetsmarknaden på det sättet. De jobbade på snabbmatsrestauranger eller i omsorg. Många lär sig naturligtvis språket och det svenska sättet att arbeta på om de får prova en anställning, och många har gått vidare till helt vanliga jobb i helt vanliga sektorer. Jag delar också syn på besöksnäring och restaurangbransch; det är ingen slump att det första företagsbesöket jag gjorde var till en nyöppnad Maxrestaurang i .