prot · H909139 · 2022-06-29 00:00:00 — Det behövs ett antal åtgärder, och det handlar då inte bara om det som eventuellt kommer om strypt och återkrävt bidrag från organisationer som organiserar sexköpen. Jag har dessutom inte hört att regeringen tänker införa några återkrav. Det handlar också om att ta bort undantaget för hemlig dataavläsning, som jag nämnde tidigare. Man bör möjliggöra utvisning av både dem som främjar sexköp och dem som köper sex genom moskéer genom återinförande av utvisning på grund av asocialitet. Man bör dra in vigselrätten och eliminera alla möjligheter till månggiften. Svensk lag och svenska normer borde gälla i . De ska följas. 40 Justitie- och inrikesminister (S): blandar ihop allting. Månggifte är förbjudet i och har alltid varit det. Den diskussion som har varit har gällt om äktenskap som har ingåtts utomlands ska erkännas i eller inte. har vi täppt till den luckan; det gjorde vi . Det stämmer, det som säger, att det var min företrädare som hanterade den processen och drev igenom reformen. Det är bra, tycker i alla fall jag, att detta är på plats. Sedan gällde det utvisning på grund av brott. Fälls du till exempel för koppleri och inte är svensk medborgare är det klart att du löper risk att bli utvisad. har dessutom alldeles beslutat om ännu hårdare regler just för utvisning på grund av brott, regler som väsentligt kommer att öka möjligheten att utvisa dem som begår brott. Fälls du som sagt för så allvarliga brott som människohandel och koppleri är naturligtvis huvudregeln att du ska utvisas. Det är alls inget konstigt med det. Med den nya lagstiftningen kommer det också att vara lättare att utvisa . När det gäller denna del och det som interpellationen handlar om ligger frågan om att vidareutreda brott på polis och åklagare. Den kan regeringen inte gå in i. När det gäller frågan om vigselrätten ligger den på Kammarkollegiet. Vi får se hur myndigheterna agerar i dessa ärenden. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:502 om hatbrott mot svenskar 41 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att ta initiativ till en förändring av hatbrottslagstiftningen för att tydliggöra möjligheten att döma personer med svenskfientliga motiv för hatbrott. Hatbrott kan aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. Statistik från visar emellertid att , eller cirka 30 fall, av anmälda brott med främlingsfientliga och rasistiska hatbrottsmotiv gällde svensk nationalitet. Det finns troligtvis ett stort mörkertal av hatbrott som inte anmäls, oavsett hatbrottsmotiv. Som framgår av mina svar på bland annat riksdagsfrågorna 2019/20:2142 och 2020/21:990 samt interpellation 2019/20:351 kan ett brott som har som motiv att kränka offret på grund av hans eller hennes svenska ursprung bedömas som hatbrott. Lagstiftningen är inte otydlig på den här punkten och behöver alltså inte ses över. Regeringen och rättsväsendet lägger stor vikt vid arbetet mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. När det gäller åtgärder som avser rättsväsendet kan jag nämna att har fått i uppdrag att fortsatt arbeta för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. ska bland annat redovisa resultatet av fortsatta åtgärder och beskriva hur samverkan med myndigheter och organisationer bedrivs samt hur en fungerande dialog säkerställs gentemot grupper som utsätts för denna typ av brott. Även har vidtagit åtgärder för att höja kvaliteten på arbetet mot hatbrott. Det pågår alltså ett intensivt arbete mot hatbrott som jag avser att följa. 42 (SD): Rasism eller fientlighet är inte på något sätt en fråga som är begränsad till ett lands ursprungsbefolkning mot ett lands minoriteter, inte heller i . Svenskarna anses i internationella mätningar vara ett folk som i jämförelse med andra är väldigt toleranta mot personer med annan bakgrund än de själva. Problemet i finns inte minst mellan olika invandrargrupper eller i form av förakt från invandrargrupper gentemot svenskarna och den svenska kulturen. I den svenska lagstiftningen kan många olika typer av brott anses vara hatbrott. Avgörande är om motivet är att exempelvis kränka en person på grund av dennas hudfärg, etnicitet eller nationella ursprung. I har ingen person dömts för hatbrott mot svenskar på grund av just den kränktes hudfärg, etnicitet eller nationella ursprung, detta trots att svenskfientligheten är utbredd och att det i finns såväl kommuner som stadsdelar och inte minst skolor där svenskar är i minoritet. Dagens lagstiftning omöjliggör inte att någon blir dömd för hatbrott med svenskfientliga motiv, men trots att svenskfientligheten är utbredd har ingen person blivit dömd för denna typ av hatbrott. Min bedömning är därför att lagstiftningen behöver omarbetas så att det tydliggörs att hatbrott inte ska vara ett straffrättsligt skydd enbart för invandrare och minoritetsgrupper utan att det också ska gälla svenskarna, just för att de är svenskar. Med bakgrund av detta vill jag ställa en följdfråga till justitie- och inrikesminister : Ministern anser inte att lagstiftningen behöver ses över, men vad tror ministern då är anledningen till att ingen dömts för hatbrott mot svenskar, trots att svenskfientligheten är påtaglig? 43 Justitie- och inrikesminister (S): Svaret på den frågan är uppenbart: att det är så extremt låg andel av inkomna anmälningar som rör just hatbrott mot svenskar. Det säger jag i interpellationssvaret. Det är alltså av alla anmälningar om hatbrott som handlar om hatbrott mot svenskar. Då är det kanske inte så konstigt att det inte har kommit några domar. Av alla anmälda hatbrott totalt sett är det bara mellan som går vidare till åtal och lagföring. Om det bara är en ynka procent av alla anmälningar om hatbrott som rör hatbrott mot svenskar är det kanske inte så konstigt att vi inte har sett någon fällande dom. säger att svenskfientligheten är utbredd. Vad har han för belägg för det? Om svenskfientligheten hade varit utbredd hade väl en betydligt högre andel än av anmälningarna rört just den här gruppen, men så är det alltså inte. Min motfråga till är just: Vad har han för belägg när han påstår att svenskfientligheten är utbredd? När det sedan i sak gäller lagstiftningen slår helt och hållet in öppna dörrar. Det han vill ha kriminaliserat är ju redan kriminaliserat. Lagstiftningen är tydlig på den punkten, och det har jag också svarat när jag fått de här frågorna. Jag har svarat det på två riksdagsfrågor och en interpellation tidigare. kanske det borde gå fram också till att lagstiftningen redan är tydlig på den här punkten. 44 (SD): Jag tackar justitieministern för svaret, men jag beklagar det . Jag menar att svenskfientlighet är den värsta sortens rasism vi har i , detta därför att den sker från personer som visats gästfrihet i vårt land men som svarar på denna gästfrihet genom att bete sig illa mot svenskarna. För exempelvis ungdomsrån, vilka ökat kraftigt under som minister, visar Brås rapport att av rånarna antingen är födda i ett annat land eller har två utrikes födda föräldrar och att av offren har svensk bakgrund. Detta tyder på att rånare med invandrarbakgrund systematiskt söker upp ungdomar som ser svenska ut som tänkbara offer. Inom de allt vanligare förnedringsrånen ser siffrorna ännu mer allvarliga ut när man kollar från fall till fall. Ett exempel var en 18-årig kille som blev förnedringsrånad av två killar med afrikansk bakgrund. Han blev inte bara rånad; de tvingade av honom kläderna, misshandlade honom, kissade på honom och kallade honom för ”jävla vidriga ” och ”din horunge”. Killarna dömdes, men inte för hatbrott. Låt oss nu föreställa oss att rollerna var omvända, att det var två blonda svenska killar som rånade en mörkhyad kille, misshandlade honom, tvingade av honom kläderna, kissade på honom och kallade honom för ”jävla vidriga” – och så ett fult ord om mörka. Vid ett sådant scenario finns det inte en tillstymmelse till möjlighet att de killarna inte dömts för hatbrott. Detta hade varit ett vidrigt brott. Men när rollerna är omvända och det är en person med svensk bakgrund som blir utsatt anses det inte vara ett hatbrott. Det är det som är problemet med dagens lagstiftning. Vi har händelsen då det spreds ett klipp där en svensk tjej oprovocerat blir misshandlad av en invandrarkille i . Hur hade reaktionerna blivit om det till exempel varit en tjej i slöja som blev slagen av en svensk kille? Tror justitieministern att de hade blivit annorlunda, att vi fått se en debatt om rasism i ? Förmodligen, och rimligtvis – men inte när rollerna är omvända som i de beskrivna fallen. Då låtsas vi som att svenskfientligheten inte existerar. Det finns hur många exempel som helst. gjorde ett reportage från där de intervjuade elva unga rånare. Dessa beskrev det som ”ett krig mot svenskarna” och sa att de bara gav sig på svenska ungdomar. En del vatten har flutit under broarna . Utanförskapet har ökat, segregationen har ökat och ungdomsrånen har ökat. har varit justitieminister , och Socialdemokraterna har styrt . , , skrev en tweet som löd: ”Sämsta polissiffrorna . Och har varit justitieminister i 6. Så hon kan inte skylla på någon annan.” har varit minister . Ser ministern att han har något ansvar för den ökade svenskfientligheten, eller kommer han också att skylla på någon annan? 45 Justitie- och inrikesminister (S): Till att börja med var den där tweeten sann. Det var de sämsta polissiffrorna . är läget ett annat. Efter att vi tillträdde 2014 har vi byggt ut svenskt polisväsen kraftigt. Vi har startat två nya polisutbildningar, en i och en i . Det är nu ett högre antal poliser, över 3 000, som går igenom sin utbildning än . Vi har fler poliser totalt sett än , och det kommer , varje halvår, ut nya poliser från våra utbildningsorter. Vi har alltså vänt den utvecklingen. ser vi till – och det har vi gjort under våra – att bygga ut inte bara polis utan också åklagare, ekobrottsmyndighet, domstolar och kriminalvård, det vill säga hela rättsväsendet. Det var alltså berättigad kritik som jag riktade mot den dåvarande justitieministern. Men på just den punkten, när det gäller att bygga ut rättsväsendet kraftigt, har vi vänt utvecklingen. Jag frågade om har några belägg för att svenskfientligheten är utbredd. Han kommer med några enstaka brott och säger att det är vedervärdiga brott. Jag skulle också kunna läsa upp vedervärdiga brott som begåtts på det andra hållet, det vill säga där svenskar har begått vedervärdiga våldsbrott mot människor med utländsk bakgrund som exempel på den typen av brottslighet. Men det är inget argument för att just svenskfientlighet skulle vara utbrett. Om det hade varit på det sättet hade vi nog haft betydligt fler anmälningar än av alla fall om just det. av alla anmälningar om hatbrott har inte den bakgrunden. Visst begås det brott med den bakgrunden. Men att därmed påstå att svenskfientligheten är utbredd har inget belägg för. Det måste vara polis, åklagare och domstolar som bedömer när det ska dömas för hatbrott eller inte. Men om det kommer in så få anmälningar är det nog ganska naturligt att det än så länge inte finns en fällande dom i den frågan. Man får helt enkelt se hur det utvecklas framöver. Om det kommer in fler anmälningar kommer man kanske att kunna få en fällande dom. Lagstiftningen som sådan är dock tydlig. Om det begås brott med sådana motiv omfattas de av den lagstiftning som finns. 46 (SD): Jag kan konstatera att vi förmodligen inte kommer att komma mycket längre i den här debatten. Justitieministern är uppenbarligen nöjd med den lagstiftning vi har och med att den är utformad på ett sådant sätt att vi inte har sett en enda dom som innebär att hatbrott har skett mot svenskar. Om det skulle vara så att det gick att bli dömd skulle vi kunna ha den lagstiftning som vi har. Jag kan också beklaga att problemet förringas. Det finns mängder med personer som har givits gästfrihet i vårt land och som tackar för det genom att bete sig illa mot svenskarna. Fyra av fem ungdomar som utsätts för rån har svensk bakgrund. Två av tre av de som rånar har utländsk bakgrund. Det är ingen slump. Man kan inte heller tolka statistiken som att det skulle vara en slump. Det gäller särskilt kombinationen av vittnesmål och berättelser från offer men också från rånarna själva. Jag tror tyvärr att det handlar om att justitieministern inte vill ta i denna fråga. Det passar inte in i Socialdemokraternas intersektionella klassanalys att svenskar kan bli utsatta för denna typ av brott. Därför väljer man att blunda och låtsas som att det regnar. Inte ens när personer som blir förnedringsrånade blir kallade för vidriga jävla anses det vara hatbrott. Min bedömning är därför att lagstiftningen behöver omarbetas så att det tydliggörs att hatbrott inte förblir ett straffrättsligt skydd enbart för invandrare och minoritetsgrupper utan också för svenskarna. är svenskarnas hem. Det finns ingen annan plats på jorden som vi kan kalla vårt hem. Att lagstiftningen då brister i fråga om svenskarnas trygghet i sitt eget hem är direkt skamligt. Jag står fast vid att en förändring måste ske. Det är beklagligt att inte håller med. 47 Justitie- och inrikesminister (S): När det gäller det sista, att är svenskarnas hem, vill jag bara säga att är hem för alla som bor i . Alldeles oavsett vilken bakgrund man har, vilken etnicitet man har, vilken hudfärg man har, vilket språk man pratar och vilken religion man har är vårt gemensamma hem. Det finns ingen exklusivitet för någon hudfärg, religion eller etnicitet. Så är det. är hem för alla oss som bor här i . Det är kanske det som är grundproblemet för . Ni har aldrig någonsin erkänt det, . Ni vill inte erkänna det. Ni vill att ska vara ett land där bara så kallade etniska svenskar ska få lov att bo. Den kommentaren avslöjar sannerligen ideologiska högerextrema hemvist. Nej, är ett hem för alla oss som bor här, oavsett vilken bakgrund vi har. Så är det. När det gäller sakfrågan är lagstiftningen tydlig. Även om ett hatbrott begås mot svenskar kan det dömas enligt den lagstiftning som finns. Men det är återigen av alla anmälningar om hatbrott som har kommit in som har den bakgrunden. Om det skulle vara så utbrett borde antalet anmälningar vara betydligt större. Det är min slutsats. Om man granskar statistiken och tittar på de anmälda hatbrotten ser man att det är hudfärg, nationalitet och etnisk bakgrund som är vanligast förekommande. Det gäller för av de utsatta männen och av de utsatta kvinnorna. Men och väljer alltså att se den ena procenten men inte resten av fallen. Det är också talande. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2021/22:506 om den kraftiga ökningen av traktorstölder 48 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att vända utvecklingen gällande polisiära resurser på väg och rusta upp de vägkontroller som behövs för att stoppa den kriminella aktiviteten. Regeringen har gjort historiskt stora satsningar för att förstärka brottsbekämpningen och bekämpa kriminella nätverk. tillväxt fortsätter med full kraft. resurser har ökat och fortsätter att öka kommande år. Eftersom trafikarbetet till stor del bedrivs inom ramen för den yttre polisverksamheten är tillväxt i lokalpolisområdena viktig för att även öka resurserna till trafikområdet, som omfattar områdena trafiksäkerhetsarbete, trygghetsskapande arbete, brott på väg och yrkestrafik. Det är upp till att fördela sina resurser internt, men regeringen följer frågan noggrant. I årsredovisningen ska myndigheten redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för fortsatt utveckling och förbättring av arbetet för ökad regelefterlevnad i trafiken och för att förebygga och bekämpa annan brottslighet på väg. har fått ökade befogenheter att ingripa mot brott som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet, såsom utförsel av misstänkt stöldgods. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska göra en samlad översyn av befogenheter inom kontrollverksamheten och den brottsbekämpande verksamheten. Uppdraget ska i den delen redovisas . Utredaren ska även analysera och ta ställning till om bör få utökade möjligheter att göra kontroller av utförsel av varor samt analysera behovet av och möjligheterna att göra utförsel av stöldgods till ett brott enligt lagen om straff för smuggling. Uppdraget ska slutredovisas . För att komma åt de internationella brottsnätverken är internationellt samarbete av stor vikt, och inom Europol är kampen mot internationella stöldligor ett av tio prioriterade områden. Regeringen har även tillsatt en utredning om effektivare polisiära åtgärder i gränsnära områden. Utredningen föreslår att ska ges särskilda befogenheter i gränsnära områden, exempelvis utökade möjligheter att bedriva kamerabevakning och göra ingripanden i brottsförebyggande syfte. Betänkandet är remitterat och bereds nu i . Utredningen om preventiva tvångsmedel har fått i uppdrag att bland annat ta ställning till om, och i så fall på vilket sätt, tillämpningsområdet för lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet bör utvidgas. Den här delen av uppdraget ska redovisas och är en viktig pusselbit i den fortsatta brottsbekämpningen. Sammantaget visar detta att regeringen arbetar på bred front för att förstärka kontrollerna av yrkestrafik och brottsbekämpningen längs vägarna samt att bekämpa kriminella nätverk. 49 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det är några saker i svaret som jag vill utveckla ytterligare. Det står så här: ”Regeringen har gjort historiskt stora satsningar för att förstärka brottsbekämpningen och bekämpa kriminella nätverk.” Då måste man rimligen ställa sig frågan hur det kommer sig att den brottslighet som är vägburen ständigt ökar – för det är det vi pratar om. Man tar inte gärna en traktor under armen och springer över gränsen, utan man använder lastbilar för att kunna transportera ut stöldgodset. Statsrådet säger: ”tillväxt fortsätter med full kraft.” Ja, men det visar sig inte bland mina gamla kollegor ute hos trafikpolisen. Där har man en motsatt utveckling. Där minskar antalet tjänstemän på vägen, och det är just på vägen vi behöver ha ut resurser för att bromsa den här utvecklingen. Vägen används som brottsplats. Ministern gör också en tankevurpa i svaret. Han säger att tillväxt i lokalpolisområdena är viktig för att även ”öka resurserna till trafikområdet, som omfattar områdena trafiksäkerhetsarbete, trygghetsskapande arbete, brott på väg och yrkestrafik”. Det finns inte en chans att de som jobbar ute i lokalpolisområdena ska kunna göra kontrollerna av den yrkesmässiga trafiken. Det krävs betydligt mer kompetens än så. För att vara en duktig trafikpolis och jobba med den yrkesmässiga trafiken har man en utbildningssträcka . Och ska man också gå med en erfaren handledare som hjälper en. Både polisledningen och regeringen lever i tron att varje polis kan gå ut och stoppa ett fordon. Det har man stöd för i lagstiftningen, i polislagen. Men det är när fordonet har blivit stoppat som jobbet börjar, och då måste man vara för att klara det uppdraget. Vi ser effekten av den här handfallna politiken. De kriminella gör som de vill. De åker in och hämtar det de behöver och åker ut igen, för det finns ingen ute på vägen som stoppar dem. Det är här tankevurpan finns. Sedan kommer vi till nästa kommentar från statsrådet. ”Det är upp till att fördela sina resurser internt, men regeringen följer frågan noggrant.” Jag är inte det minsta intresserad av den formuleringen. Jag vill se resultat. Att regeringen följer frågan noggrant är ett standardsvar i varenda interpellationsdebatt vi har här. Den formuleringen är fullkomligt meningslös och inget värd. Åstadkom någonting, få ut tjänstemän på vägen och ställ krav på ! Statsrådet har möjlighet att tala om för vad man förväntar sig att den ska göra. Det går inte att samla en massa tjänstemän i lokalpolisområdena och tro att det kommer att lösa problemet. De är också viktiga – jag säger ingenting annat – men mer behövs för att klara den brottsutveckling som sker med hjälp av den tunga trafiken och som innebär att man i stort sett länsar företag på utrustning, hämtar diesel, stjäl traktorer för stora pengar och åker rakt över gränsen. Sedan kommer nästa fråga, som jag kommer att utveckla i nästa anförande, för talartiden tar slut . Statsrådet kan fundera på det här: Behöver man ens utreda att det är ett brott att smuggla gods över gränsen? Det sas också i svaret. 50 Justitie- och inrikesminister (S): är vi inne i den statistikdiskussion igen som jag har haft så med . Det verkar som att inte bryr sig ett dugg om att läsa på om hur det faktiskt förhåller sig. Han kastar ur sig att stölderna ökar. Men han måste väl också ha tagit del av statistiken? Jag tittar här på vad som gäller för anmälda brott rörande tillgrepp av annat motordrivet fortskaffningsmedel . Annat motordrivet fortskaffningsmedel är alltså sådana fordon som traktorer och entreprenadmaskiner, alltså det som vi pratar om. Antalet anmälda sådana brott toppade 2008–2009 och låg på ungefär 2 500. Därefter har vi sett en nedgång och sedan en liten uppgång igen, men den sista siffran som vi har är , och den ligger på 1 690. Var får sina uppgifter från när han bara kastar ur sig att stölderna har ökat får han gärna redovisa. Pratar vi om traktorer och entreprenadmaskiner toppade antalet stölder som sagt 2008–2009. Sedan var antalet sådana anmälda brott nere på 1 690 . Likadant är det när säger att ingen gör något, ingen kontrollerar och ingen bryr sig och så vidare. Då går vi in i kontrollstatistiken och ser på hur polisen har jobbat när det gäller detta. Antalet flygande inspektioner mot nyttofordon var 11 065 . hade vi 14 794, alltså en ökning. Antalet kontroller av kör- och vilotider var 14 533 . hade vi 21 884 kontroller. Cabotageärenden hade vi inte 2018, men det har vi haft 2020 och 2021, och där har det ökat med . Polisen och andra som ansvarar för de här kontrollerna gör dem, och antalet ökar. kan alltså inte bara haspla ur sig att detta minskar och ingen gör någonting, för tvärtom ökar kontrollerna. Och sett går just de stölder som han pekar på faktiskt ned i antal. Likadant är det för övrigt när det gäller dieselstölderna. toppade antalet anmälda stölder ur större fordonstank, alltså när man tar från bland annat entreprenadmaskiner, på 3 991, och 2021 var man nere på 2 426. Man måste nog även se, tycker jag, att de här insatserna som vi har gjort och riktat mot polisen dessutom har kommit i ett läge när vi har större resurser än någonsin till polisen. Vi fördubblar ju nästan polisens anslag från lite till nästan 40 miljarder. Vi har fler poliser än i , och de har större resurser än . Det får faktiskt också betydelse för den här typen av verksamhet. Jag tycker att den är viktig, för det här är en del i arbetet mot de internationella stöldligor som står för kanske hälften av alla inbrott i och som utgår från , , och den typen av länder. Tullen, och polisen har ett stående uppdrag att motverka den här typen av stöldligor. Vi kommer att fortsätta att bygga ut polisverksamheten, prioritera de här internationella stöldligorna och se till att man kan bli ännu mer effektiv mot den än vad man har varit tidigare. Men det går inte att stå och säga att stölderna bara ökar och att polisen inte gör någonting, för det stämmer faktiskt inte. 51 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Det är imponerande att man kan skärma sig så totalt från verkligheten – inte undra på att regeringen inte får saker och ting gjorda! Jag går på den fråga som jag tänkte ställa precis innan talartiden tog slut förut. Statsrådet sa att man utreder om man ska göra utförsel av stöldgods till ett brott enligt lagen om straff för smuggling. Behöver man ens utreda om det är ett brott att åka ut med stöldgods? Det rullar ut stöldgods för över 2 miljarder .