prot · H90995 · 2022-04-07 00:00:00 — Kostnadsläget har blivit högre, men prisbilden att ta ut är också högre. Regeringen har aviserat att man kommer att göra vad som krävs. 108 (SD) replik: Jag tackar för anförandet. Jag har först en kommentar om strandskyddet. kritiserade oss från talarstolen för att vi sa nej till liggande förslag, men förslaget innebär en för liten förändring. Det blir för dåligt för landsbygden. Man ska komma ihåg att det gjordes en översyn 2009, och den ledde till ett mycket magert resultat. Vi ska inte göra samma misstag igen. Därför måste det tillsättas en ny utredning. Annars kommer strandskyddet fortsätta att användas för naturskydd, i stället för att använda skydd som är anpassat till naturskydd och därmed mer ändamålsenligt. Det var ett exempel. Gör om och gör rätt! Men vi kommer snart att ha en fyllig debatt om detta, så jag lämnar det därhän. Jag vill prata om reduktionsplikten. Jag tror att sa att Socialdemokraterna inte vill sänka reduktionsplikten. Jag undrar om reduktionsplikten är ett egenvärde för Socialdemokraterna. Det är min fråga. Vill Socialdemokraterna sänka reduktionsplikten, även om det skulle visa sig kontraproduktivt för klimatet, skada näringarna och vara belastande för medborgarna? Är sänkt reduktionsplikt ett egenvärde för Socialdemokraterna? 109 (S) replik: Jag kan kanske stanna där. Det är klart att det i strandskyddsfrågan framgår med all önskvärd tydlighet att alliansregeringen lade fram en proposition där styrde. Det blev lättare att bygga strandnära i storstadsområden och svårare i glesbygdsområden. Det är en nationell lagstiftning som styr. Prejudikat från hela landet gör att det är stopp i , där man borde kunna bygga, där det borde vara tvärtom. har och lurats av igen. ska man säga nej till någonting som faktiskt tar bra steg på vägen för att särskilt säkerställa de gröna näringarna på landsbygden. Det är ett förslag när det gäller strandskyddet som kommer att göra det bättre och lättare att bygga strandnära områden på landsbygden. Vi har säkerställt att vi behöver begränsningar i storstadsområdena. Det är precis, , som i budgetförhandlingarna. lägger fram en massa förslag, förhandlar med , och så blir det förslag som är kvar. Jag tror att många ute i landet kommer att ställa rättmätiga frågor om detta. Varför i hela världen kan man inte ta det klivet? Låt vara att man vill ta ytterligare ett kliv . Ska en utredning som tar tillsättas? Utredningen och propositionen är för dålig. Det har sagt. Jag tror att man kommer att vara svaret skyldig. Reduktionsplikten är bra. 110 (SD) replik: Jag trodde inte att skulle hinna med reduktionsplikten, men han gjorde en bra spurt på slutet. Först vill jag helt kort ta upp strandskyddet – den mindre frågan just . Det liggande förslaget är dåligt. Som exempel kan jag nämna att i hemmavalkrets kommer förslaget att göra att ingen byggnation alls kan ske längs . säger att reduktionsplikten är bra. Men fram kunde palmolja från plantager där regnskog har röjts stoppas i tanken. Det var tillåtet biodrivmedel. Räknade man på det gav det mer klimatbelastning än det fossila alternativet, enligt . Jag tror att det har blivit ett egenvärde för Socialdemokraterna, på samma sätt som för . Att få fixa idéer och hålla fast vid dem är farligt i politiken – även om de är kontraproduktiva. Vi säger att man måste bedöma konsekvenserna innan man kan fatta beslut om vad som är bra eller dåligt. Reduktionsplikten på nuvarande nivå kommer att fortsätta att ge höga nivåer för näring och medborgare och effekter på lönsamhet och arbetstillfällen. Hur ska medborgarna kunna lita på Socialdemokraterna, som har drivit på för bonus malus? Det är förmodligen på samma sätt. Bonus malus har tagit pengar från dem som har lite pengar och gett till dem i den övre medelklassen, som ändå har gott om pengar. Jag behöver inte ens fråga. Reduktionsplikten är ett egenvärde för Socialdemokraterna, och man kommer att blint följa målet utan att ta hänsyn till konsekvenserna. Rätta mig om jag har fel, . 111 (S) replik: Jag tror att det är uppenbart för alla som lyssnar att Socialdemokraterna som industriparti kommer att säkerställa att skogsindustrins investeringar, där man har investerat stora pengar, , i att ta vara på restprodukter från skogen, kommer att genomföras. Under ett antal möten med kommissionen och andra likasinnade länder har frågan om varför man inte kan se grovt flis som långsiktigt hållbara produkter tagits upp. Varför i hela världen håller och emot? Kan det vara så att man sitter fast i den ryska gasen? Vi tror att det är så. börjar ändå ett nyvaket intresse att lyftas upp. Vi är oroliga för om frågan går vidare. Med likasinnade länder och en ny klarsynthet från kommissionen och en del medlemsländer tror vi ändå att det finns ett nyvaket intresse att säkerställa att vi kan använda restprodukterna från skogen för att producera biobränsle. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Fjärde järnvägs-paketet och andra järnvägsfrågor § 8 Fjärde järnvägspaketet och andra järnvägsfrågor betänkande 2021/22:TU9 Fjärde järnvägspaketet och andra järnvägsfrågor (prop. 2021/22:83) 112 (V): TU9 är ett stort betänkande som vi debatterar . Det handlar om att EU:s så kallade fjärde järnvägspaket ska implementeras i svensk rätt. Det mesta av detta är redan gjort. Därför blir det inte så stora konkreta förändringar. Till betänkandet finns en mängd motioner från den allmänna motionstiden. Även vi i har varit med och väckt motioner i ärendet. Från vårt perspektiv handlar det om att vi nu lever i ett nödläge för klimatet. Behovet att snabbt ställa om för minskade utsläpp är akut. Transportsektorn står för ungefär en tredjedel av utsläpp, och den absoluta merparten av de utsläppen kommer från vägtransporterna. Att flytta över persontransport och godstransport från väg till järnväg är därför helt avgörande för att vi ska nå våra klimatmål. Därför är debatten otroligt viktig ur ett klimatperspektiv, vid sidan av alla andra viktiga perspektiv. Dessvärre har järnvägen i behandlats styvmoderligt . är ju ett system som inte är starkare än sin svagaste länk, och det spelar ingen roll om SJ köper in supermoderna tåg och vagnar – om underhållet av rälsen inte sköts kommer tågen inte fram . Tyvärr ser det allt oftare ut så . har regeringar oavsett kulör behandlat järnvägen som en experimentverkstad för avreglering och privatisering. Det har fungerat mycket illa. har kanske mest avreglerade järnväg; det finns knappt en del som inte är konkurrensutsatt. Men har vi bästa järnväg? Nej, långt ifrån. Jag anser att vi borde eftersträva en järnväg som den i . I ser politiker oavsett politisk färg järnvägen just som ett system där alla länkar måste fungera och gå i takt. Landets motsvarighet till SJ, det statliga bolaget , kör i princip alla nationella persontåg, vilket sedan kompletteras av ett nätverk av ett antal kantonsägda, regionala järnvägsbolag. SBB har också det övergripande ansvaret för underhållet, vilket görs fortlöpande och effektivt. Fjärde järnvägs-paketet och andra järnvägsfrågor Behöver jag nämna att punktligheten på järnvägen i är i världsklass? av tågen kommer . Vi tycker att vi reser mycket med tåg i , men schweizarna slår oss med hästlängder. När man i reser per person och år är siffran i lite drygt hälften. Varför ser det ut så här? Jo, för att järnvägen fungerar så otroligt bra i . Det är inte heller bara så att ser järnvägen som ett system hellre än ett marknadsexperiment, utan i lägger man också mycket pengar på underhåll av och nyinvesteringar i järnvägen. I låter man dessutom lastbilstransporterna stå för en stor del av finansieringen av underhållet genom den kilometerskatt för långtradartransporter som infördes . Intäkterna går till den schweiziska järnvägsfonden, som används just till att rusta upp järnvägen. Detta kan vi i trafikutskottet en del om eftersom vi var i på studiebesök , och jag tror att det var fler av utskottets ledamöter än jag som var mäkta imponerade av schweizarnas systemtänk. Jag kommer ihåg att vi träffade en liberal politiker. Inte ens han ville ta bort den där lastbilsskatten som införts i , om ni kommer ihåg. Med detta, fru talman, vill jag säga: Låt oss göra som i ! Sluta behandla järnvägen som ett marknadsexperiment, och låt oss prioritera långsiktiga systemlösningar. Några steg på den vägen som vi i föreslår är följande, fru talman. Vi vill börja med att öka investeringarna i järnvägen. Vi vill anslå mer pengar till nya banor och ett bättre järnvägsunderhåll. är det parti som avsätter solklart mest pengar till detta; vi lägger mer än regeringen för den kommande planperioden, alltså . Vi vill bygga färdigt Norrbotniabanan, dubbelspåret mellan och och fyrspåret –. Vi vill ha ett fyrspår mellan och , och Sydostlänken i måste byggas. De nya stambanorna för höghastighetståg från till och från till ska också byggas färdigt. Vi vill även satsa på de regionala banorna, som Tjustbanan, Stångådalsbanan, Kinnekullebanan och , för att nämna några exempel. Vi behöver dock inte bara mer pengar, utan vi behöver även en bättre organisation för att värna den järnväg vi har . Låt oss inrätta ett järnvägsunderhåll i egen regi, där har kompetensen att snabbt åtgärda problem som uppstår på rälsen! De senaste spårsprickorna vid och visar hur dålig koll vår ansvariga myndighet tyvärr har på dessa banor. Och inte undra på – utför ju inget järnvägsunderhåll, utan det är helt utlagt på externa företag. Det är alltså väldigt svårt för myndigheten att ha koll på banan. Här skulle jag vilja fråga Socialdemokraterna varför regeringen inte har gjort något av den utredning som handlar om ett bättre järnvägsunderhåll, delvis i egen regi, som lades fram . Jag yrkar bifall till reservation 8, som handlar om just detta. Vi i vill också finansiera järnvägsunderhållet med en kilometerskatt för lastbilstransporter, precis som man gör i . är det absurt nog järnvägen som betalar kilometerskatt i form av ständigt höjda banavgifter. Och på tal om banavgifterna: Sänk dem och stärk järnvägens konkurrenskraft gentemot lastbilstransporterna – åtminstone så länge som vi befinner oss i de kriser vi befinner oss i nu! Låt oss komma ihåg att banavgifterna i har höjts . Fjärde järnvägs-paketet och andra järnvägsfrågor Vi behöver också bättre nattåg, både i och ut i . Välfungerande nattåg har stor potential att ersätta flygresor – man kliver på tåget och kommer fram, utvilad och glad, kanske i en helt ny storstad. Vi i vill ha välfungerande nattågsrutter i och ut i , och vi vill inrätta ett gemensamt nordiskt nattågsbolag i samarbete med de andra statliga tågbolagen i . Vad gäller nattågen här i vill vi att SJ får i uppdrag att köra dem i , i stället för att bolag ska bjuda under varandra i upphandlingar. Jag frågar mig vad som är vitsen med att genom bolaget ska bjuda under svenska staten genom bolaget i en upphandling om nattåget. Genom att ha långa kontrakt får vi också en bättre långsiktighet så att riktiga investeringar kan göras i bra nattågstrafik. Vi behöver även lyfta personalen inom svensk järnväg. Tyvärr har arbetsmiljön för dem som arbetar ombord på våra tåg försämrats. Detta är någonting som är nära relaterat till avregleringen, som jag nämnde tidigare, och att vi nu har ett upphandlingssystem som bygger på att det bolag som är bäst på att pressa sina anställda vinner upphandlingen, för de kan ju presentera det lägsta priset. Det senaste exemplet är MTR, som tar bort tågvärdarna från pendeltågen i . Det kommer att leda till större otrygghet och sämre service för resenärerna. Men inte heller statligt ägda SJ sköter sig som en god arbetsgivare ska göra. Vi har deras personalplaneringssystem i färskt minne, men det finns också problem med låg bemanning och långa turer. Detta är under all kritik. Vi i vill lösa detta genom nya ägardirektiv till SJ, där goda arbetsvillkor måste förtydligas. Vi vill dock också se en lagstiftning om ett bemanningskrav och ett förbud mot ensamarbete i spårbunden trafik. Detta är reformer som förstås måste tas fram i samverkan med de fackliga organisationerna. Avslutningsvis anser vi i att det är mycket glädjande att det i detta betänkande föreslås en konkret uppmaning, ett tillkännagivande, till regeringen om att ge ett uppdrag till att påbörja ett arbete gällande en fungerande järnväg mellan och . Detta ska göras tillsammans med norska motsvarighet Jernbanedirektoratet. Sträckan –är och passerar totalt 50 kommuner där det bor ungefär 3 ½ miljon människor. tar den sträckan väldigt att resa, vilket har lett till att den absoluta merparten reser med flyg och inte tåg mellan våra nordiska huvudstäder. Med de förslag vi nu lägger fram kan den här resan göras på , och då kommer ingen att behöva ta flyget. Här är det samarbetet mellan våra nordiska metropoler och klimatet som blir de stora vinnarna – och dessutom de orter som ligger mellan ändpunkterna. Jag tänker då inte minst på orter i och på , som kommer att få en upprustad och förbättrad järnväg. 113 (S): Fjärde järnvägs-paketet och andra järnvägsfrågor är det exakt terrorattacken på . Och pågår ett brutalt krig i . Det går inte att börja ett anförande i talarstol utan att påminna om de avskyvärda attackerna på demokratin. När vi pratar om demokrati, fru talman, vet vi alla som närvarar i denna kammare att det är ett komplext bygge. Det är ett bygge som kräver tid, tålamod, lyhördhet, öppenhet och en massa resurser. Ämnet för dagens debatt, järnvägen, påminner i sina stycken just om detta. Man kan inte ta järnvägen heller för given. Man behöver en massa pengar för underhåll. Man behöver bygga ut den för att klara av den infrastruktur som järnvägen är. Om man, fru talman, ska beskriva lite närmare, i siffror, vad det egentligen är vi ska underhålla kan man säga att det är spår. Det är 525 stationer. Det är mer än 15 000 spårväxlar. Det är 4 100 broar. Det är 165 tunnlar. Och därtill kommer tiotusentals kilometer kablar av olika slag. Det är en ganska komplex anläggning, och den är inte bara komplex utan har också olika livslängd i olika delar och olika behov när det gäller underhåll. För att kunna klara av detta, fru talman, har vi i denna kammare beslutat om en nationell plan. har regeringen gett oss underlag, och vi har faktiskt beslutat om 799 miljarder. Därtill kommer ytterligare ett antal miljarder, så det blir nästan 900 miljarder för perioden 2022−2033. Även när en S-ledd regering tillträdde 2014 fanns det en nationell plan, som var på 522 miljarder. Lägg märke till att den nuvarande är på 799 miljarder. Vi har ökat ambitionen väldigt mycket . Vi har när det gäller underhåll ökat från 86 miljarder då till 165 miljarder för innevarande elvaårsperiod – nästan en fördubbling. Vi hade besök av , som berättade vilka utmaningar de har. En av dessa utmaningar är att vi kan stå inför att de kostnadsökningar som uppstår äter upp de höga ambitioner vi har. Därför är det viktigt att ta itu med detta problem. behöver akuta upphandlingar göras. När järnvägen spricker, till exempel, gör en akut upphandling, och den kan kosta två eller mer än en vanlig upphandling. Det innebär, fru talman, att vi måste se över organisationen för underhåll. Därför har regeringen gett ett uppdrag gällande det som berättade om, underhåll i egen regi. Regeringen har gett i uppdrag att återkomma med ett förslag om hur man kan jobba i egen regi. Detta kommer att redovisa . debatterar vi bland annat det fjärde järnvägspaketet, och där är det mesta, som redan har sagt, redan beslutat. Man kan säga att det rör sig om två block, ett teknikblock och ett marknadsblock. Ambitionen och målsättningen är att ta till vara den potential som järnvägen har – att få snabbare och bättre leveranser och mer energieffektiva transporter. Som vi alla känner till har ju järnvägstransporter höga volymer. Fjärde järnvägs-paketet och andra järnvägsfrågor Men vi kan konstatera att vi har en marknad som till stor del består av statliga bolag. Vi vet att vi har statliga bolag på trafiksidan inom järnvägen; det är den svenska, den norska och den kinesiska statens bolag. Detta beror på att det krävs kapitaltunga investeringar för att få denna marknad att fungera. Vi behöver alltså möjligheten att, ungefär som flyget, gå över nationens gränser för att kunna både transportera varor, som vi gör , och bedriva persontrafik, vilket skulle kunna hjälpa oss i den klimatomställning som vi strävar efter och har målsättningar kring. Detta kan sägas när det gäller marknaden. När det gäller tekniken finns det en intressant punkt här. Det handlar om att man ska kunna samordna ERTMS, det nya europeiska signalsystemet. Det är en positiv sak. Utskottet var faktiskt inne på tanken att synkronisera detta redan förra mandatperioden. Jag vill också säga några ord om den reservation vi har tillsammans med . Jag yrkar bifall till reservation 2 under punkt 4. Man kan undra om vi är emot –. Nej, det är vi såklart inte. Däremot tycker vi att detta är ett lite oansvarigt sätt. Det har visat sig , när man drar igång ett utskottsinitiativ och de som står bakom reservationen ändå vill ha ett särskilt yttrande för att man vill visa att det inte bara är detta – det finns också det där, och det där. Någon ska prioritera söderut och någon annan lite längre norrut. Det börjar lite likna dagisverksamhet, i mina ögon, fru talman. Därför är det viktigt att kunna ta ansvar för helheten och avvakta den nationella plan och det beslut som regeringen kommer att komma med. har ministern haft kontakt med sin norska motsvarighet och även med de danska kollegorna för att se hur vi kan synkronisera insatsen. Det är detta det handlar om: Varje nation satsar på egna investeringar på sitt eget territorium, men det gäller att synkronisera det. Vi har ju stora utmaningar när det gäller järnvägen, men det vi behöver prioritera är att se till att vi får så mycket som möjligt för de pengar som vi investerar genom att en del av investeringarna ska ske i egen regi. Att bedriva till exempel underhåll i egen regi kan leda till att vi får bättre kvalitet för de investeringar som vi gör. Dessutom kan man hoppas att marknaden blir mer mogen. är det i princip bara statliga bolag som har muskler att vara med och konkurrera. Då blir ju resultatet därefter. 114 (V) replik: Från kunde vi höra lite kritik mot det marknadsexperiment som svensk järnväg har genomgått . Men slutsatsen från Omanovic var ändå att marknaden måste bli lite mer mogen. Det tycker jag är en lite märklig slutsats. har antagligen mest avreglerade järnväg. låg lite före, men de har återtagit mycket i egen regi, för det fungerade helt enkelt inte. Linjer fick läggas ned för att privata bolag upptäckte att de inte kunde tjäna pengar på dem. Då lades de ned, och då måste staten gå in och ta ansvar. var inne på järnvägsunderhållet. Precis som han sa handlar det om järnväg, 15 000 växlar, 4 000 broar och så vidare. Det är enormt mycket som ska underhållas. Allt detta är nu utlagt på 34 så kallade baskontrakt. sköter inget underhåll alls i egen regi. Fjärde järnvägs-paketet och andra järnvägsfrågor Detta har utretts . Den senaste utredningen konstaterade att avregleringen inte har lett till den innovation och effektivitet som var förhoppningen. Jag tycker att det är bra att regeringen har tillsatt en ny utredning eller rättare sagt gett ett uppdrag till . Men såvitt jag kommer ihåg står det i det uppdraget att ska se över förutsättningarna för att ta över en del av underhållet i egen regi. Min fråga är vad detta egentligen betyder: Vill Socialdemokraterna att järnvägsunderhållet ska vara i egen regi, eller ska vi fortsätta att ha denna form av avreglering, som dessutom är väldigt kostnadskrävande? 115 (S) replik: Jag kan svara rakt på den frågan. Socialdemokraterna vill få mer gjort för de pengar vi investerar. Om det för detta krävs att vi har en del underhåll i egen regi ska vi ha det så. Vi ser inte detta , och det är därför vi har lagt uppdraget till . Det vi ser är brister. Vi ser att underhållskostnaderna bara ökar. Det blir dyrare och dyrare. fick vi höra av att det kan bli två till dyrare vid en akut upphandling jämfört med en vanlig upphandling. Självklart måste vi se till hur vi hushållar med pengarna. Vi har höga ambitioner när det gäller järnvägen. För att uppnå dem måste vi se till att organisationen fungerar och att vi får mer för de investerade pengarna – fler meter och kilometer järnväg för de pengar som vi investerar. Jag håller med om att det finns goda saker som de gör där, men det finns stora skillnader mellan länderna. är ett transitland för väldigt många transporter. är inte i närheten av det. Frågan är: Kan vi se vad vi kan bli bättre på och vilka delar vi kan göra bättre utifrån våra egna förutsättningar? Jag håller med om att en del av detta handlar om järnvägsunderhåll. 116 (V) replik: Jag tycker nog att det finns mycket att lära av andra länder, inte minst av . Vi i trafikutskottet var ju där på studiebesök . Sedan fick jag höra av en person som var medlem i trafikutskottet för ganska länge sedan att kom det en delegation från och ville studera svensk järnväg och lära sig av oss. Uppenbarligen tog de med sig något och gjorde rätt, och sedan har vi tyvärr gjort en hel del fel. Jag tror att den stora lärdomen från är två saker. är ett system, och då måste alla länkar i det systemet fungera och i viss mån gå i takt. Då kan vi inte plottra ut detta på en mängd olika bolag. Precis som Omanovic var inne på är dessa bolag egentligen stater som då ska konkurrera med varandra. Sedan behövs det pengar. I har man löst detta genom en kilometerskatt på långtradartransporter som finansierar upprustningen av järnvägen. Men låt mig återgå till frågan om järnvägsunderhållet. Det är bra att Socialdemokraterna tycker ungefär som , att järnvägsunderhållet behöver skötas i egen regi och att dagens marknadsexperiment när det gäller underhållet är väldigt kostnadsdrivande. pekar på ökade kostnader med . Fjärde järnvägs-paketet och andra järnvägsfrågor Man vad handlar då uppdraget till egentligen om? Inte är det väl ett uppdrag där allt järnvägsunderhåll ska återtas i egen regi, utan det gäller väl bara vissa delar? Varför denna halvmesyr? 117 (S) replik: Jag kan berätta varför. Vår målsättning är att ska ha den bästa kompetens man kan ha. Om det för detta krävs att man har en del i egen regi ska vi se till att får det. Men detta behöver inte betyda att den bästa lösningen är att ta över allt underhåll och alla byggnader i egen regi. Vi ska ha den lösning som är absolut mest ekonomiskt fördelaktig för som land. Om det är mest fördelaktigt att ha saker i egen regi ska de vara i egen regi, men när det inte är mest fördelaktigt att ha dem i egen regi ska vi upphandla. Det är den lösning vi vill ha. Kort sagt: Vi får avvakta och se hur förslaget från ser ut. Jag har redogjort för vår ambition . Vi får se om ambitionerna överensstämmer eller om har andra åsikter. Men utifrån granskningar och annat kan vi konstatera att behöver bättre kompetens. Man behöver helt enkelt få bättre förutsättningar för att klara av att jobba med upphandlingar framöver. Vi ska ju få fler meter och förhoppningsvis fler kilometer för de pengar vi investerar i järnvägsunderhåll och i järnvägssatsningar överlag. 118 (M): Jag börjar med att instämma i det som sa dels om årsdagen av dådet på , dels om kriget i . Det pågår medan vi har den här debatten, och det överskuggar mycket. Jag tror att det ligger i bakhuvudet eller kanske till och med längre fram i våra tankar. Men det innebär inte att vi inte kan debattera tåg . Kanske behöver vi se till att vardagen ändå pågår så normalt som möjligt. diskuterar vi alltså tåg. Färdslaget har en särskild plats i många svenskars hjärta. Runt omkring finns museijärnvägar där moderna och uppkopplade nutidsmänniskor ideellt ägnar massor av timmar åt att vårda och bevara smalspåriga järnvägar, ånglok och gamla vagnar med hårda träsitsar. Iklädda uniformer från åker de sedan runt med tåg för oss alla som gillar att turista, till hela stora glädje.