prot · H90957 · 2022-01-21 00:00:00 — Den fråga som infinner sig är: Vad vill egentligen, utom att stoppa produktionen av hyresrätter med hyror som vanligt folk har råd att betala? 41 (M): Tack, statsrådet, för inlägget! Vi kan konstatera att otryggheten upplevs större i hyresrättsområden. Detta visar de trygghetsundersökningar som har genomförts. Många miljonprogramsområden är utmärkande i detta. Utanförskap präglar och skapar problem. är hyrorna i hyresområdena ofta ganska höga, särskilt i nyproduktion, jämfört med egnahem. I kombination med relativt låga inkomster gör detta att de boende hamnar i en inlåsningseffekt då de får svårt att spara till en insats till en kommande ägd bostad. Det blir ett slags fattigdomsfälla. Detta sammantaget gör att vi i stället borde öka möjligheterna för människor att bygga egnahem från början. Vi moderater lyssnar på medborgarnas önskan om att få mer frihet genom att äga sin bostad och kunna bestämma över sitt liv. Reglerna måste bli enklare, fler villor och bostadsrätter behöver byggas och hyresrätter behöver omvandlas till bostadsrätter där de boende själva kan fatta beslut om hur området ska utvecklas, vilket även kan bidra till att en bostadskarriär kan inledas. Med dessa ord vill jag tacka bostadsministern för en bra debatt. 42 Statsrådet (S): Att hyrorna är höga i nyproduktionen löser vi inte genom att allmännyttan säljer ut det existerande beståndet med låga hyror. Detta har fått motsatt effekt i till exempel . För att sammanfatta diskussionen kan jag säga att det byggdes för lite under tid vid makten och att det totala bostadsunderskottet ökade . Vi bygger nu bort bostadsbristen. Det byggs historiskt mycket bostäder i , men denna utveckling är i fara efter agerande i , där man plockade bort det investeringsstöd som bidragit till att tusentals bostäder med lägre hyror har byggts. När det gäller ungas möjligheter att köpa sin första bostad har bostadspriserna ökat snabbare än hushållens inkomster, vilket har gjort det svårare för förstagångsköpare att ta sig in på den ägda bostadsmarknaden. Därför har regeringen tillsatt en utredning för att underlätta för förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Där upplever jag att vi har en samsyn om att det måste ske. Vi har också tagit flera initiativ för att underlätta för bostadsbyggande. Vi har bland annat tagit initiativ för lagstiftning om privat initiativrätt, vi har tagit initiativ för att tillgängliggöra mer mark för byggande och vi tog precis, för att anknyta till en av ledamotens andra frågor, emot om konkurrensen i byggmaterialindustrin. Lägre byggmaterialkostnader skulle naturligtvis kunna skapa förutsättningar för fler att bygga och köpa småhus. Detta är en viktig fråga för regeringen. Detta är socialdemokratisk politik. Vi vill se fler småhus, bostadsrätter och hyresrätter. För verkar korståget mot hyresrätten vara det viktiga. På det sättet tror jag aldrig att vi kommer skapa det som vi säkert alla är överens om att vi vill se, nämligen goda bostäder för alla, oavsett bostadsform. Jag tackar för debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2021/22:201 om riksintressen 43 Statsrådet (S): har frågat mig hur jag ska säkerställa att de föreslagna åtgärderna vidtas och vilka ytterligare åtgärder som jag avser att vidta för att säkerställa att en kraftig minskning av det totala riksintresseanspråket sker. Som uppger gav regeringen , som samordnande myndighet, i uppdrag att tillsammans med , , , och göra en översyn av sina respektive anspråk på områden av riksintresse. Översynen syftade till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areella utbredning. kunde i slutredovisningen bland annat konstatera att och behövde stöd av länsstyrelserna för att fullfölja översynen av sina respektive riksintresseanspråk. Regeringen gav därför länsstyrelserna i uppdrag att identifiera områden av riksintresse för naturvården och kulturmiljövården som har brister avseende aktualitet och utbredning, som och sedan kan ompröva. En utgångspunkt för uppdraget var att minska målkonflikterna mellan riksintressen och bostadsbyggande och att frigöra mer mark för planering och byggande. och har i sina regleringsbrev fått i uppdrag att ompröva de riksintressen för kulturmiljövården och naturvården som länsstyrelserna identifierat har brister avseende aktualitet och utbredning. Uppdragen ska redovisas . Jag följer fortsättningsvis myndigheternas arbete i denna fråga. 44 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Riksintressen infördes i . Tanken då var att man som man försökte decentralisera bostadsbyggandet och lägga mer makt hos invånare och kommuner ville ha viss fortsatt statlig styrning genom att på nationell nivå kunna peka ut områden av särskilt nationellt intresse. Det är detta som kallas för riksintresse. Tanken var ett fåtal utpekade områden. visar kartläggningar att riksintressenas utbredning lägger sig som en våt filt och skapar stora osäkerheter och oförutsägbarheter för såväl företag och kommuner som exploatörer som vill utveckla och bygga bostäder eller dra om trafik, för den delen. Riksintressena breder ut sig av yta. Detta gör att man kan konstatera att som är ett internationellt sett väldigt glesbefolkat land har vi brist på byggbar mark. Det är alltid något att regeringen har påbörjat arbetet med att minska riksintressenas utbredning, men det är nödvändigt att konstatera att vi har tolv myndigheter som har i uppgift att peka ut områden för riksintressen. Det är fem myndigheter som har fått i uppdrag att ompröva sina anspråk. Två av dessa förmådde inte göra detta själva utan behövde länsstyrelsernas hjälp och ytterligare tid för att kunna se vilka områden där detta nu kan ske. De har sedan behövt för att göra omprövningen. När detta är klart kommer det totalt sett att ha tagit för och att få veta vilka områden som enligt de nya kriterierna faller bort och inte längre ska vara av riksintresse. Vore det inte rimligt, mot bakgrund av hur omfattande detta har varit och hur mycket tid som uppenbarligen har krävts för att ha koll på vilka områden som över huvud taget behöver vara riksintressen, att detta gjordes löpande och att det var ett kontinuerligt ansvar som dessa tolv ansvariga myndigheter alltid har att veta om de områden som man tar i anspråk som riksintressen är och förblir viktiga riksintressen? Detta skulle jag vilja höra statsrådets svar på. 45 Statsrådet (S): Jag tackar för ledamotens frågor. Till att börja med vill jag säga att regeringen agerar. Ambitionen är, som jag har sagt, en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areal och utbredning. Problembilden är tydlig och överensstämmer i stor utsträckning med ledamotens problembild. När riksintressesystemet infördes avsåg det, precis som förklarade, endast få och unika områden som skulle komma i fråga för utpekande. har, som ledamoten påpekar, antalet områden av riksintresse och dessa områdens arealmässiga utbredning kraftigt utökats. Enligt omfattas av landets totala land- och vattenareal av anspråk på att vara områden av riksintresse. Enligt utredningen kan detta knappast anses vara i linje med lagstiftarens intentioner. Vidare är vissa av dessa kriterier hållna på en sådan övergripande nivå att de ger ett mycket stort utrymme för olika bedömningar. har samhället genomgått stora förändringar, och andra samhällsintressen har kommit till. Utvecklingen har gjort att flera av de kriterier som finns för att bedöma anspråk på områden av riksintresse är föråldrade och inte svarar mot dagens behov. Detta var mycket riktigt skälet till att fem myndigheter tillsammans med 2020 fick uppdraget att se över detta. Det är detta arbete som regeringen nu tagit vidare i regleringsbreven för och . lämnade i sin utredning också andra förslag som just nu bereds inom . 46 (M): En första fråga blir då om statsrådet kan svara på när de beredningar som sker inom beräknas vara klara. En ytterligare fråga som jag tror är given för de allra flesta när man ser över tidslinjen för detta arbete är om statsrådet anser att är en rimlig tid. Är det rimligt att staten behöver på sig för att få veta om de områden som man har pekat ut som riksintressen behöver vara det? Det är för mig väldigt , särskilt givet att länsstyrelserna nu har gjort en kartläggning och tagit fram förslag på områden som de tycker kan omprövas. Behövs det då för att göra en sådan omprövning? Det skulle jag också vilja ha svar på. Sedan kan jag bara konstatera att statsrådet inte till fullo svarade på den fråga som jag ställde. gör man ett försök till hugg för att minska utbredningen av riksintressen. Men vi moderater föreslår att om en myndighet har pekat ut ett område som riksintresse är den myndigheten skyldig och bör ha ansvar för att ha koll på om detta område verkligen fortsatt och jämt behöver vara ianspråktaget som riksintresse. Därför vill vi att de områden – riksintressen – som inte definieras i lag utan finns i kapitel 3 i alltid bör vara tidsatta, så att en löpande omprövning tvingas ske. Vad hindrar då regeringen från att initiera även ett sådant förslag? 47 Statsrådet (S): Riksintresseanspråk är ett verktyg för staten att påverka och bevaka intressen av särskild nationell betydelse inom samhällsplaneringen. är, som vi har konstaterat, flera av de kriterier som ligger till grund för att bedöma anspråken på områden av riksintresse otydliga och i behov av uppdatering. Som jag sa i mitt interpellationssvar kunde i sin slutredovisning bland annat konstatera att och behövde stöd av länsstyrelserna för att fullfölja översynen av sina respektive riksintresseanspråk. Länsstyrelserna fick därför i uppdrag att identifiera områden med brister avseende aktualitet eller utbredning som och sedan ska ompröva. Det är på detta sätt regeringen måste arbeta. Det går inte att jag som minister sätter mig med en karta och beslutar om vilka riksintressen som behöver omprövas. En utgångspunkt för uppdraget till länsstyrelserna var att minska målkonflikterna mellan riksintressen och bostadsbyggande samt att frigöra mer mark för planering och byggande. Uppdraget rapporterades , alldeles , och den översyn som vi gett i uppdrag i regleringsbreven ska slutrapporteras . De har alltså på sig att göra detta, inte . Av länsstyrelsernas redovisning framgår att det totala antalet riksintresseobjekt för kulturmiljövården i 1 665. Av dem har länsstyrelserna identifierat att 575 riksintresseobjekt utgör en potentiell målkonflikt med bostadsbyggandet. Utifrån en översiktlig analys av indikatorer på brister avseende aktualitet bedömer länsstyrelserna att 358 av riksintresseobjekten är i prioriterat behov av aktualitetsprövning. Detta ska alltså ske . Det totala antalet riksintresseobjekt för naturvården i är 2 536. Av dem har länsstyrelserna identifierat att 416 riksintresseobjekt utgör en potentiell målkonflikt med bostadsbyggandet. Utifrån en översiktlig analys av indikatorer på brister avseende aktualitet bedömer länsstyrelserna att 267 av riksintresseobjekten är i prioriterat behov av en översyn. Det ska alltså också ske . Mot bakgrund av detta har alltså dessa två myndigheter i sina regleringsbrev fått i uppdrag att ompröva dessa riksintressen. Och jag kommer att följa myndigheternas arbete i denna fråga. Men det är alltså hundratals riksintressen som ska aktualitetsprövas . Detta är en viktig fråga för regeringen precis som för ledamoten. 48 (M): Det är bra att regeringen har vaknat på detta område, även om jag kan tycka att det har tagit väl . Det finns dock inget svar, låter det som. Jag får tolka det som att det egentligen inte heller finns något hinder för regeringen att parallellt med att man gör en översyn av delar av dessa områden också ger i uppdrag att ändra i lagen, så att myndigheterna löpande och för framtiden kommer att fortsätta behöva göra sådana omprövningar – att ha koll på om de områden som pekas ut som riksintressen alltid ska fortsätta vara riksintressen eller inte. Våra myndigheter ska inte behöva få i uppdrag från regeringen att de ibland behöver säkerställa att områden verkligen behöver skyddas och pekas ut som riksintressen. Man bör komma ihåg att det finns ett flertal sätt i att skydda mark, natur och olika intressen. Vi har kommunalt planmonopol för detta. Det är fullt möjligt för kommunerna, inte bara för staten, att skydda viktiga värden för sig, för sina invånare och för vårt land. 49 Statsrådet (S): Jag vill tacka för en spännande debatt om riksintressen. För att svara på frågan om en ständig, återkommande aktualitetsprövning av riksintressena vill jag säga att detta faktiskt fungerade på en del av de myndigheter som ingick i det ursprungliga uppdraget. Det var en anledning till att dessa inte fick fortsatta uppdrag som de här två. Ett av förslagen i är också att man ska införa en sådan förändring i förordningen. Den frågan bereds just nu inom , och jag kan inte säga när regeringen kommer att återkomma. För att sammanfatta debatten i övrigt tror jag att vi kan konstatera att det inte finns någon oenighet mellan interpellanten och mig om färdriktningen. Regeringens syfte med arbetet kring riksintressena har varit att uppnå en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens areella utbredning. Vi kan också konstatera att regeringen har agerat för att uppnå detta. Det pågår nu ett högst konkret arbete för att aktualitetspröva hundratals riksintressen. Det har kommit kritik mot att arbetet tar tid. är det viktigt att fråga sig vilket alternativ tror hade gått snabbare. Regeringen tillsatte 2020 en översyn där lade fram förslag på fortsatt hantering av riksintressefrågan på kort och på lång sikt. Vi agerade på dessa förslag och gav länsstyrelserna i uppdrag att snabbt skanna av de områden som har störst brister avseende aktualitet och utbredning. Det uppdraget rapporterades , och redan i regleringsbreven har och fått i uppdrag att ompröva de riksintressen som länsstyrelserna har identifierat. Det skulle innebära att mer mark skulle frigöras för planering och bostadsbyggande. Detta visar på den här regeringens prioritering att leverera reformer som leder till fler bostäder i hela landet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2021/22:253 om öppna geodata – en digital racerbana 50 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen avser att vidta utifrån beslut om tillkännagivande till regeringen om öppna geodata . Jag delar uppfattningen att tillgången på geodata är angelägen för utvecklingen av flera sektorer och processer i vårt samhälle. Data är en viktig förutsättning för innovation, hållbar tillväxt och minskad resursåtgång. Flera undersökningar visar att den samhällsekonomiska nyttan av att tillgängliggöra data, främst geodata, är hög. EU har konstaterat att det inom vissa områden i vårt samhälle finns särskilt värdefull digital information som anses vara förknippad med stora socioekonomiska fördelar och som har ett särskilt stort värde för ekonomin och samhället om den tillgängliggörs avgiftsfritt. Ett av dessa områden är geodata. Med anledning av det stora värdet tog EU initiativ till en omarbetning av det så kallade PSI-direktivet. Detta direktiv beslutades . Som min företrädare redogjort för i en interpellationsdebatt med avser Europeiska kommissionen att fatta beslut om en så kallad genomförandeakt där det kommer att fastställas vilka datamängder som ska tillgängliggöras avgiftsfritt. I och med att geodata är definierade i direktivet som en särskilt värdefull datamängd kommer genomförandeakten att utgöra en grundplatta för att ta steg mot öppna geodata. Europeiska kommissionen har ännu inte beslutat om denna genomförandeakt, och detta är bekymmersamt. Vi har, för att undvika dubbelarbete, velat invänta ett beslut från Europeiska kommissionen. Regeringen arbetar dock med att öka tillgängligheten av öppna data i samhället, som en förutsättning för digital innovation och utveckling. Bland annat bereds en proposition inom om en ny lag som genomför EU-direktivet om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn samt, ur ett rättsligt perspektiv, främjar och stöder den offentliga förvaltningens arbete med att tillgängliggöra öppna data. 51 (KD): Först vill jag tacka ministern för svaret, som jag anser är positivt i stora delar. Ministern säger att öppna data är angeläget för utveckling av flera olika sektorer. Jag skulle vilja säga att det är angeläget för i princip alla sektorer. Det handlar i grunden om ett annat sätt att tänka när det gäller information, informationsutbyte och processer. Det är bara fantasin som sätter gränser, vill jag säga, för var vi kan tänka oss att detta är en avgörande milstolpe för vårt samhälles utveckling. Där vi – och då menar jag kanske mig själv i första hand – bara ser information om kakor, till exempel, kan andra människor ta emot och använda den informationen på ett helt annat sätt som skapar en helt annan nytta. Det är därför detta med öppna geodata är så pass viktigt, menar jag. Jag hör också i svaret att ministern delar min uppfattning om samhällsnyttan i detta, det vill säga att den är väldigt stor. Det finns olika siffror framräknade på hur stor samhällsnyttan är – den ena större än den andra, vill jag nog påstå. Var den ligger vet vi inte eftersom vi bara är i början av utvecklingen. Men det är här jag blir brydd. Vi är överens om att öppna geodata är angeläget och innebär en väldigt hög samhällsekonomisk vinst. har tillkännagivit att regeringen ska redovisa på vilket sätt man kan göra geodata öppna och fria. Det finns inga fria nyttigheter; någon måste givetvis betala. Det är väl ett sådant system man ska komma fram med. Regeringen har själv på olika sätt vidtagit mått och steg i riktning mot att göra detta möjligt. Då har jag svårt att finna mig i att regeringen lutar sig tillbaka och väntar på att EU ska lösa en del av problematiken. Jag tycker givetvis att det är bra att EU är med på bollen och att vi kan samordna så mycket som möjligt, men att vi väntar på EU tycker jag är lite tillbakadraget. Jag tycker att vi ska vara framåtsyftande i stället. Man kan undra vilka kontakter regeringen har med kommissionen avseende denna fråga. Vilka kontakter tas för att det ska gå så snabbt som möjligt, eftersom vi ser de stora samhällsnyttorna för oss? Och när förväntar sig regeringen att kommissionen är färdig med detta och avser att fatta beslut om genomförandeakten så att vi kan gå vidare, om man nu vill vänta på att EU fattar beslut? Jag inser givetvis att en samordning i slutändan är självklar, både för oss och för EU. Men eftersom jag tycker att detta är samhällsekonomiskt viktigt tycker jag att man ska vidta de åtgärder, mått och steg som behövs för att vi ska ha öppna geodata i , alldeles oavsett EU:s process i detta. Jag tycker inte att det räcker att åberopa en revidering av PSI-direktivet och den genomförandeakt som nämns i svaret som hinder för att göra detta. Jag tycker att man borde gå vidare. I många texter har regeringen haft en ganska klar uppfattning: Öppna geodata är bra. Det är bra för näringslivet; det är bra för Myndighetssverige. Men någonstans måste vi fatta de beslut som behövs för att göra detta verkligt. Det är väl detta som gör att jag blir lite frustrerad. är det andra länder som har gått före oss. är väldigt duktiga på detta. De införde detta . Såvitt jag vet lyder de, höll jag på att säga, under samma kommission som vi. De har gjort en annan prioritering än vi. Varför kan inte vi göra som , det vill säga gå före? 52 Statsrådet (S): Jag vill återigen understryka att jag delar uppfattning att detta är en viktig fråga. Jag hoppas också att de som lyssnar på debatten förstår vikten av frågan, även om den ibland kan framstå som teknisk. Många blir kanske förvånade över att de använder sig av geodata nästan , eftersom det redan har blivit en så naturlig del av vår vardag. Man gör det när man använder digitala lösningar för att leta vägen till en restaurang, när man inväntar en hemleverans av någon vara eller när man använder digitala kartor för att se på omgivningen runt ett hus eller en bostad man funderar på att flytta till. Geodata är helt enkelt information som är knuten till en viss plats. Det kan handla om allt från byggnader, fastighetsgränser och vägar till sjöar, vegetation och befolkning. är tillgången till dessa data en förutsättning för många e-tjänster, appar och handläggningsstöd. Det möjliggör vitt skilda saker som adressökning och navigering i smartphones, samhällsplanering samt beskrivningar av effekten av globala klimat- och miljöförändringar. Regeringens målsättning är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och genom det skapa en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation, delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Lantmäteriet har på regeringens uppdrag tillsammans med myndigheter och aktörer i tagit fram en nationell geodatastrategi för åren 2021–2025. Det vet naturligtvis . I den nationella strategin är ett av målen att geodata ska vara öppna. Regeringen har ingen annan uppfattning. Öppna data har definierats av den så kallade Öppna data-utredningen som digital information i öppet format som kan vidareutnyttjas och delas fritt för valfritt ändamål. Ambitionen är hög. Men för att undvika dubbelarbete har regeringen inväntat genomförandeakt. Det är bekymmersamt att den ännu inte har kommit. Den skulle ha kommit . säger man att den är försenad på grund av pandemin och att den ska komma . Regeringens uppfattning är att det är bekymmersamt att det har dröjt. Vi hoppas att man håller den nu aviserade tidsplanen. Det pågår också ett stort arbete med vad vi kallar förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Regeringen avsatte i budgetpropositionen för att utveckla infrastrukturen och därefter löpande för fortsatt utveckling, förvaltning och drift av infrastrukturen. Vi gav dessutom Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att tillsammans med ett flertal andra myndigheter, däribland Lantmäteriet, att fortsätta arbetet med att etablera och utveckla infrastruktur och det nationella ramverket för grunddata. Detta är viktigt då förvaltningsgemensam digital infrastruktur utgör en grundstomme också vad gäller standardisering av och försörjning av geodata till samhället. Det är av stor vikt att man som användare vet vad man får och kan förvänta sig av de geodata som produceras av Lantmäteriet liksom att de har hög kvalitet. Jag delar och ambition och hoppas att kommissionen presenterar genomförandeakten i närtid. 53 (KD): Jag är medveten om att mycket arbete görs bakom scenen för att hitta strukturer och standarder för detta. Men själva problematiken som jag vill lyfta fram är att vi har ett system som är avgiftsbelagt. Det är också slutet för en del av marknaden som skulle kunna utnyttja detta på ett helt annat sätt. Det är också där vi rent samhällsekonomiskt får effekterna. Det är avgörande att vi kanske gör dessa två delar . Det gäller att se till att strukturerna finns, att vi har standardiseringar och att man inte dubbelarbetar på det sättet. Men det gäller också att vi har ett system som är avgiftsfritt för den som vill använda det och att det är öppet för alla och inte stängt. Ministern återkommer till att det är bekymmersamt att kommissionen inte har beslutat om genomförandeakten. Är det bara tidsmässigt som det är problematiskt eller ett bekymmer, eller är det andra delar som ministern är bekymrad över? Det kan till exempel gälla inriktningen. Eller är det någonting annat som kan störa vårt sätt att tänka när det gäller öppna geodata som gör att det också kan ta tid? Det kan egentligen inte vara den ekonomiska kostnaden för oss som nation som det handlar om för att göra öppna geodata. De utredningar som har gjorts har visat att det ungefär kostar 300–400 miljoner i avgifter som skulle behövas finansieras på annat sätt.