prot · H909137 · 2022-06-27 00:00:00 — Vårt ställningstagande till bygger å ena sidan på att vi anser att är fullt som en konsekvens av den politik som och andra har genomfört, vilken kraftigt har begränsat våra förutsättningar att ta emot ukrainare i . A andra sidan ser vi ett värde i att hjälpa vårt närområde och ta emot de kvinnor och barn som är riktiga flyktingar från . Vi har alltså inte ändrat oss i den frågan, som jag ser på saken. kanske är av en annan uppfattning. Alldeles oavsett det rör inte frågan ämnet i denna interpellation. Men jag har som en gärning, av god vilja gentemot , ändå valt att besvara hans frågor. Och jag hoppas, fru talman, att nu kan lämna dem därhän och därutöver visa mer respekt under den följande delen av interpellationsdebatten. Det jag vill komma åt med min interpellation är att få ett svar på frågan ifall regeringen tycker att det danska exemplet är aktuellt. Det handlar om huruvida man vill intensifiera arbetet mot dem som exempelvis reser utomlands trots att de är i en asylprocess i , eller för den sakens skull dem som reser utomlands och är på semester när de borde vara i och söka jobb. Eller de som går på andra bidrag från det offentliga men väljer att slösa bort det offentligas medel som de har erhållit genom att åka utomlands och inte vara på plats och göra rätt för sig i . väljer att försöka skaka av sig detta genom att säga att det är en liten fråga. Men jag tycker att den är av stort signalpolitiskt värde. Jag tror att de som gör rätt för sig har svårt att förstå hur så många kan lyckas fuska så mycket i det socialdemokratiska . Uppskattningar lyder att det rör sig om uppemot 30 miljarder som försvinner från det allmänna i Socialdemokraternas i rent fusk. 37 Statsrådet (S): Jag vill börja med att be om ursäkt om jag inte talade via talmannen utan direkt apostroferade . Så ska man naturligtvis inte göra. Sedan hade spelade ilska naturligtvis varit effektivare om han inte själv gjorde samma sak i det inlägget men anklagar mig för det. Men det kan vi lämna därhän. Om av någon anledning missade det i mitt förra inlägg svarade jag ja på fråga. Jag tror att jag till och med svarade två gånger. Upprördheten över att jag inte svarar på frågor torde också vara på den spelade ilskans konto. Det blir lite konstigt att man väljer att gå med i ett parti, aktivera sig i ett parti, bli riksdagsledamot för ett parti, fru talman, och vara en av dess ledande företrädare, ja kanske mest ledande företrädare i migrationspolitiken, och inte vet vad som har stått i det egna partiets partiprogram i de frågor man engagerar sig i. Trots att man har fått frågan hur som helst har man inte brytt sig om att ta reda på vad som stått och kanske ännu viktigare inte tagit reda på när det ändrades. Men det må väl vara hänt, fru talman. Jag hoppas att riksdagsledamoten läser på till nästa debatt och jag får mer uttömmande svar i den frågan. Det var en fråga till jag ställde som fortfarande skaver lite. har vi fått veta, fru talman, att ändrat sig. De som var främmande och var från annan kulturkrets är nu ”riktiga flyktingar”. Men vi har inte fått svar på varför de som flydde kriget i , på samma avstånd till , inte var riktiga flyktingar. Det blir lite märkligt. Även om det är så att inte vet svaret på den första frågan kanske han ändå kan svara på den andra frågan. Vi kommer att få ta del av ett betydligt bredare utredningsunderlag än det som interpellanten ger uttryck för. Där kommer vi att kunna besluta om betydligt bredare åtgärder och därmed kunna slå till än hårdare mot bidragsfusk oavsett vilken härkomst fuskaren har. Vi kan inte bara titta med ena ögat. Vi måste titta med båda ögonen, fru talman. Oavsett vilken härkomst eller bakgrund som brottslingarna har ska de bakom lås och bom, och skattebetalarnas pengar ska gå till det som var avsett. Vi hoppas att vi ska få svar på frågan varför de som flydde kriget i inte var riktiga flyktingar. 38 (SD): Det finns nog mycket som ingen av oss kommer att få svar på i den här debatten inom ramarna för det som inte har med den här debatten att göra. Jag skulle kunna ställa frågor till som också ligger helt utanför interpellationens ämne. Jag skulle kunna fråga vad det är för märke på hans slips, vad det är för skostorlek han har, vad han ska göra , vad han gjorde eller för den sakens skull vad har tänkt att göra . Kommer att vara i ? Kommer vi att stöta på varandra i minglet tillsammans? Jag vet inte, fru talman. Det är andra frågor som inte har med den här interpellationen att göra. har satt i system att ägna sig åt sådant under de tre interpellationsdebatter som jag och statsrådet har haft . Det är klart att man kan agera på det sättet. Det kan jag också göra. Men jag har svårt att se att jag och i vår dialog med varandra, i det meningsutbyte som jag efterfrågar när jag lämnar in en interpellation, kommer framåt om man väljer att hänge sig åt det. Jag upplever att jag har varit mer än tillmötesgående med att svara på frågor som ligger utanför denna interpellations ämnesområde. Jag anser också att har lämnat en hel del att önska när det kommer till att svara på de frågor som jag har ställt till statsrådet inte bara i denna interpellationsdebatt utan även tidigare under denna dag. är fortfarande svaret skyldig. Om man står bakom den danska regeringens förslag med välfärdskontroller, varför har då dessa inte initierats? Varför står det då inte någon tullpersonal på och andra flygplatser och genomför det som påstår sig stå bakom när jag ställer honom frågan? 39 TREDJE VICE TALMANNEN: Interpellationen handlar om välfärdskontroller och inte om . 40 Statsrådet (S): Jag ska svara en tredje gång på fråga. Han frågade nämligen om jag tyckte att det var intressant med det danska förslaget. Ja, det tycker jag. Men jag tror att man måste ha ett betydligt bredare anslag. Det är också bakgrunden till att jag tillsatt en utredning, som jag gav uttryck för i mitt interpellationssvar. Jag tycker att om interpellanten säger att den ena gruppen är riktiga flyktingar och den andra inte är det så är det rimligt att försöka ta reda på varför det är så. Det måste ligga inom ramen för att ha en god debatt. Det konstiga är varför det är så svårt för interpellanten att svara på den frågan. Han ställde en massa frågor. Jag kan svara snabbt. Min slips kommer från Kravatt. Min skostorlek är 42. Jag kommer att vara i , och vi kommer inte för min del att springa på varandra. Jag undrar fortfarande varför de som flydde från krigets inte är riktiga flyktingar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:540 om nationell strategi för att omvandla utsatta områden 41 Statsrådet (S): Aphram har frågat mig om regeringen kommer att ta fram en nationell strategi för att omvandla de utsatta områdena till trygga och säkra områden . Det finns en ojämlikhet i som tydligt återspeglas geografiskt mellan olika områden. Det innebär att människors levnadsvillkor skiljer sig kraftigt åt beroende på var i landet eller i vilket bostadsområde de bor. Det handlar exempelvis om förvärvsfrekvens, disponibel inkomst och utbildningsnivå men även om otrygghet och utsatthet för brott. Detta vill regeringen bryta. Regeringens arbete för att minska och motverka socioekonomisk segregation grundas på fakta och kunskap. antog regeringen en långsiktig strategi för att minska och motverka segregationen, som gäller . En av regeringens viktigaste prioriteringar är att bryta segregationen och bekämpa brottsligheten, och statsministern har gett alla statsråd i uppdrag att vända på varje sten för att så ska ske. Arbetet mot segregationen måste bedrivas inom en mängd olika områden och på såväl nationell som regional och lokal nivå. Regeringen planerar att lämna flera propositioner till med förslag för att bryta segregationen. 42 APHRAM (C): Tack, statsrådet , för svaret! finns det enligt polisen 61 utsatta områden i . Över 500 000 människor bor just i dessa områden. Ett utsatt område karakteriseras enligt polisen av låg socioekonomisk status, parallella samhällsstrukturer, kriminalitet och dödskjutningar som bara ökar. Trångboddheten är vanligt förekommande i dessa områden. växer alternativa samhällsstrukturer och religiös fundamentalism, vilket har skapat strukturer som är helt frånkopplade rättsstaten. Ansvaret för att lösa situationen faller i huvudsak på enskilda kommuner, vilka gör ett mycket bra arbete med knappa resurser. Jag kan till exempel nämna att enbart tre kommuner i – en av dessa är min hemkommun, – har tagit fram en handlingsplan för utsatta områden. Det är inte tillräckligt. Det är statens ansvar att säkerställa att rättssamhället har tillräckliga resurser. Här måste det göras mycket mer, inte minst vad gäller resurser och samordning. Det behövs en nationell strategi för att omvandla utsatta områden till fungerande, trygga stadsdelar. Den nationella strategin måste ta sikte på att minska arbetslösheten, säkerställa en likvärdig skola och stärka tryggheten genom att såväl öka den polisiära närvaron som satsa på det förebyggande arbetet och stärka rättsväsendet och insatserna mot den våldsbejakande kriminaliteten. behöver ha som mål att det inte längre ska finnas några områden som definieras som utsatta. Allt annat är ett svek mot de 500 000 svenskar som bor i dessa områden. Statsministern har i sin regeringsförklaring lovat att vända på varje sten för att lösa segregationen. Det är bra. Ändå har regeringen och Socialdemokraterna avslagit yrkandet om att ta fram en nationell strategi. Regeringen har haft makten . Inget har blivit bättre utan tyvärr snarare sämre. Utifrån detta vill jag fråga statsrådet: regeringen att ta fram en nationell strategi för att omvandla de utsatta områdena till trygga och säkra områden ? 43 Statsrådet (S): Tack, Aphram , för interpellationen och frågorna! Som jag nämnde i mitt tidigare svar har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att bryta segregationen. Vi har avskaffat EBO, lagen om egen bosättning, för att förhindra att områden med många människor som saknar egen försörjning ska fyllas på med fler människor som saknar egen försörjning. Vi har gjort det enklare att utvisa människor som begår brottsliga handlingar. Det behöver öka. Vi har skärpt ett antal straff. Vi har kraftigt ökat resurserna till polisen så att polisen nu har mer pengar än någonsin, och vi har fler poliser än . Vi har också gett åtta myndigheter speciella uppdrag när det gäller att motverka segregationen och analysera vilka åtgärder som kan vidtas. Vi har gett Arbetsförmedlingen ett speciellt uppdrag när det gäller att bryta långtidsarbetslösheten. Och många fler åtgärder kommer att behöva vidtas. I det här läget frågar interpellanten mig om jag är beredd att sätta upp ett mål till 2030. Jag utesluter inte att sätta upp ett sådant mål. vill jag säga att det viktigaste inte är att sätta upp ett nytt mål, utan det är att vidta kraftfulla och verkningsfulla åtgärder. Vi har tidigare satt upp mål och gjort ett antal projekt i de områdena och har, skulle jag vilja säga, faktiskt svikit människorna i de områdena genom att de åtgärder som har satts in har varit kortsiktiga och projektorienterade snarare än långsiktiga. Gräset i parkerna i hålls jättefint klippt medan invånarna i , där jag växte upp, får höra att gräset där inte är klippt eftersom det pågår försök med ängsmark. Då är det klart att invånarna där undrar varför deras gräsmatta är mycket mindre värd än den i innerstan. Dåligt underhållna och upprustade områden och skolor som inte håller den standard som man kan kräva är också ett svek mot de människor som lever i utsatta områden. När vi har otillräckliga åtgärder och otillräckliga krav på att sätta människor i arbete och har otillräckliga krav och åtgärder för att människor ska lära sig svenska är det ytterst ett svek mot dem som bor i de områdena. Vi måste alltså ställa tydligare krav. Vi måste också öppna fler dörrar till framtiden. Vi måste se till att människor som bor i ett särskilt utsatt område eller ett utsatt område kan ställa exakt samma krav på samhällsservicen, oavsett om den är , regional eller statlig, som människor som bor i andra områden kan göra. Vi måste också se till att människor får både krav på sig att lära sig svenska och ta ett arbete och möjligheten att lära sig svenska och ta ett arbete. Regeringen har vidtagit ett antal olika åtgärder i den riktningen , men det kommer att behövas ytterligare ett antal åtgärder. Jag har inget emot att prata med eller andra partier om hur ett mål för framtiden ska sättas upp och vilka kriterier som ska gälla för att man ska kunna lämna statusen som ett särskilt utsatt område eller ett utsatt område. Om jag jämför den svenska nomenklaturen med exempelvis den danska ser jag att den danska är förutsägbar för kommuner, regioner och stat. Om man når ett visst resultat gör man också ett hopp upp eller ned på listan. Det är en brist i den svenska strukturen. Det gör det svårt för en kommun eller region att förutse resultatet av en åtgärd som man vill vidta. Då finns det en risk att kommuner eller regioner väljer att inte vidta åtgärderna. Det tror jag är ett förbättringsområde som vi kan jobba med tillsammans. 44 APHRAM (C): Tack för svaret, statsrådet! Jag blir glad över det mesta som statsrådet har nämnt. Att EBO har avskaffats är ett steg i rätt riktning. Jag är också glad att statsrådet inte utesluter att sätta ett datum för när dessa områden ska lämna utanförskapet. Jag har hållit på med politik ett tag , och jag menar att om man inte sätter upp ett datum, ett fast mål, blir det ingen leverans. Men jag kan hålla med om att resultatet måste vara förutsägbart. Där ligger det på staten, på regeringen, statsrådet och de ansvariga, att fastställa vilka kriterier som gäller för att lämna placeringen på dessa listor, som är problematiska ur många synvinklar. Men jag är glad över de här bitarna. Statsrådet vet säkert att Delmos har kommit med en rapport om segregationen. Det är många sidor att läsa igenom, men jag har ägnat åt det. Rapporten visar tyvärr bland annat att segregationen har ökat i och att områdena med socioekonomiska utmaningar har blivit fler. Det är ett bekymmer. Över hälften av befolkning, , bodde 2020 i ett område med goda socioekonomiska förutsättningar. bodde , cirka 1,4 miljoner människor, i ett område med ekonomiska utmaningar. Det är en massa människor. Boendesegregationens konsekvenser är mer påtagliga för barn än för vuxna, eftersom barnen tillbringar mer tid i sitt närområde. Regeringens långsiktiga strategi har nämnts av statsrådet. Den består av sex punkter. Jag kan dra dem lite kort: boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati, civilsamhälle och brottslighet. Jag tycker att det är bra punkter. Men på nästan alla punkter har utvecklingen tyvärr varit negativ. Det går inte åt rätt håll. Ett segregerat samhälle påverkar oss alla men på olika sätt. Segregationen medför inte bara kostnader för alla som hindras att nå sin fulla potential. Den påverkar även samhället i stort. När man lyckas minska segregationen kan människors chanser till egen försörjning och självständighet öka väsentligt. Genom minskad boendesegregation kommer också fler barn och unga med olika bakgrund att mötas i skolan, vilket kan öka tilliten och toleransen. Jag vill fråga statsrådet om han, givet det ovan nämnda, anser att regeringens långsiktiga strategi har varit lyckad när segregationen ökar i . Strategin har gällt , vilket har nämnts. Det har gått , och det är kvar. 45 Statsrådet (S): Det är en fråga om man ska klyva ord här eller inte. Men jag tror att Aphram egentligen frågar om jag tycker att vi har börjat vända segregationen i det svenska samhället och om det har varit en framgång. Svaret är nog faktiskt nej. Det är betydligt mer som behöver göras. Vi behöver inte bara ta , utan jag skulle säga att segregationsarbetet har varit ett misslyckade för . Detta ger vid handen att de åtgärder vi måste göra för att bryta segregationen måste vara av en helt annan art än dem vi har gjort . Om vi bara gör ungefär samma sak igen kommer vi sannolikt att få se samma resultat, och det duger inte. Därför måste vi ta till betydligt mer drastiska åtgärder än vad vi har gjort. Jag vill ändå nämna att har röstat nej till ett antal av de åtgärder som regeringen har velat vidta för att bryta segregationen. Det handlar bland annat om skolsegregationen, som Aphram tog upp, där vi hade kunnat ha betydligt rättvisare villkor och tuffare krav på de fristående skolorna om inte hade valt att rösta nej till det. Detta beklagar jag. Det är tyvärr så att har ett helt annat solsystem än resten av världen, och detta är en av de delar som har drivit på segregationen. Jag tror att vi har haft för låga krav på hyresvärdar, oavsett om de varit privata eller allmännyttiga, jämfört med andra länder i vår omvärld. Jag tror att det var rätt att lägga om migrationspolitiken . Jag gav uttryck för en del andra saker i mitt tidigare svar. Däremot kan jag ställa ett litet frågetecken för om 2030 trots allt inte är en väl snäv tidsram. Danskarna satte upp ett 2030-mål. De började med detta arbete 2006 och fattade det formella beslutet , så de har nått mer än halvvägs . De har fått bort några områden från sina listor, lite fler än , men det beror på att de har tydligare krav för när ett område ska räknas eller inte räknas och hur de ska komma bort från listorna. Det är viktigt att man, oavsett vilket måldatum man har, sätter upp tydliga delmål och att det är tydliggjort för alla aktörer, oavsett om de är privata eller offentliga, vad som krävs av dem. Detta tror jag är avgörande. Och det är viktigt att man jobbar både på den negativa sidan, med konsekvenser, straff, utvisning och allt sådant, och på den positiva sidan för att lyfta upp dessa områden och deras status. Om man ska minska segregationen krävs att det blir fler som kan försörja sig och fler som kan språket i dessa områden. Då måste de också vara attraktiva bostadsmiljöer dit studenter och människor med arbete vill söka sig. Momentant kan den här typen av listor vara svåra för områdena, men när vi får progression och områden försvinner från listan kan det möjliggöra för fler att söka sig dit. Jag tror att jag med detta har svarat på de frågor som Aphram ställde. 46 APHRAM (C): Tack, statsrådet, för det raka svaret! Jag uppskattar verkligen när man säger ja eller nej. Skolsegregationen är bekymmersam, och hyresvärdar och inställningen till olika bekymmer som finns i våra bostäder är också bekymmersamma. När det gäller om det är en rimlig målsättning med 2030 eller 2032 känns det inte heligt för mig, men vi måste säga ett datum för när vi ska leverera liksom klara kriterier för vad som ska levereras. Jag anser att har två stora utmaningar. Klimatutmaningen är både global och lokal. Segregationen däremot är en mycket lokal utmaning. Regeringen har lovat att vända på varje sten för att lösa segregationen. har resultatet uteblivit, och situationen har bara blivit sämre. Därför, herr talman, vill jag uppmana statsrådet att visa ledarskap och handlingskraft i denna för hela befolkning oerhört viktiga fråga. 47 Statsrådet (S): Jag kan bara kvittera. Här behövs väsentligt fler åtgärder, och det behövs både att vi sätter målsättningarna högt och att vi tar till verkningsfulla och kraftfulla åtgärder. Jag och interpellanten är nog överens om att om vi bara sätter upp en målsättning kommer ingenting att hända. Jag hoppas att vi tillsammans med kommer att kunna sätta upp sådana verkningsfulla åtgärder och mål framöver. Jag tror att detta kommer att vara mitt sista inlägg från talarstol , såvida inte kallas in . Jag vill därför passa på att önska både interpellanten, kammaren och talmannen en riktigt god sommar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:460 om återvinning av kompositmaterial 48 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig om mitt och regeringens arbete med återvinning av kompositmaterial i vindkraftverk. undrar om jag anser att det finns tillräckliga lösningar gällande återvinning av vindkraftverkens kompositmaterial och att detta fanns på plats innan den storskaliga utbyggnaden påbörjades. har även frågat om jag har någon plan för hur kompositmaterialen ska omhändertas i avvaktan på att en ekonomiskt hållbar metod för återvinning finns. Regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi har en stor potential att minska resursanvändningen och därmed begränsa klimat- och miljöpåverkan. Genom att återvinna det som har blivit avfall kan avfallet utnyttjas som en resurs i en cirkulär ekonomi. Potentialen för ökad materialåtervinning är fortsatt stor. Här har företagen och verksamhetsutövarna ett stort ansvar att utforma produkter och produktionsprocesser på ett sätt som möjliggör ett cirkulärt omhändertagande av produkterna när de blir avfall. Detta gäller även för vindkraftverken. har beslutat om det övergripande målet för energipolitiken, som bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. är målet att ska ha förnybar elproduktion. Vindkraftverkens utbyggnad är en central del av denna utveckling och för möjligheterna att nå målet. Regeringen är medveten om problemen som uppstår när komplexa plastflöden blir avfall, till exempel rotorbladen på vindkraftverk, som består av glasfiberarmerad plast. har inte så många vindkraftverk tagits ur bruk i , och en stor del av nedmonterade verk har gått vidare till andrahandsmarknader för vidare bruk. I ett resurseffektivt samhälle vill vi hellre se att produkter och material kan tas om hand på ett bra sätt genom återanvändning och materialåtervinning. Utvecklingen går starkt framåt, och konstaterar att det finns flera olika återvinningstekniker för glasfiberkompositer. Flera olika kemiska återvinningsprocesser är också under utveckling som kan vara intressanta för just uttjänta vindkraftverk. har frågat om jag avser att initiera några riktlinjer för hur ekonomiskt hållbar återvinning av vindkraftverkens kompositmaterial ska genomföras. Vidare har frågat om jag har tagit något nytt initiativ till att stödja forskning gällande återvinning av kompositmaterial. Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Regeringen ser även positivt på den starka drivkraften i att utveckla avancerad återvinning av plast. Regeringens strategi respektive handlingsplan för en cirkulär ekonomi fokuserar på cirkulär ekonomi som drivkraft för näringsliv och andra aktörer genom åtgärder som främjar innovation och cirkulära affärsmodeller. I strategin lyfts plast fram som en av de mest prioriterade materialströmmarna. Regeringen har även publicerat en nationell handlingsplan för plast med 55 beslutade åtgärder. Regeringen strävar efter en hållbar hantering av plast genom hela livscykeln för att uppnå giftfria och cirkulära kretslopp och undvika negativ påverkan på miljön. I handlingsplanen finns också mål för att uppnå detta. Avslutningsvis vill jag påpeka att regeringen, som en del av handlingsplanen för cirkulär ekonomi och genom budgetpropositionen , breddade stödet till industriprojekt, med exempelvis stöd till kemisk återvinning av plast och andra återvinningsanläggningar. Industriklivet stärktes även med ytterligare till . Då (M), som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att (M) i stället fick delta i debatten. 49 (M): Tack, ministern, för svaret! Sammantaget kan det bli över 400 vindkraftverk utmed . Det kommer att förändra vår unika kust för överskådlig framtid. Det är stora vindkraftverk som planeras, lika höga som Eiffeltornet. Och det är ju bra, för ju högre upp man kommer, desto mer kraft kan man utvinna ur vinden.