prot · H909132 · 2022-06-16 00:00:00 — Vi står nu inför behovet av en enorm omställning, en grön omställning till ett hållbart samhälle, och vi måste rusta våra unga för en framtid som vi inte har en aning om hur den kommer att se ut. Det är vår uppgift att se till att det blir en god framtid, men det finns mycket som talar för att framtiden kommer att se mycket annorlunda ut än vi ens kan föreställa oss . Då gäller det att vi rustar våra unga med förmågan att lära om och lära nytt även framåt. Den här propositionen löser förstås inte heller alla de problemen, men där har vi också gjort reformer för ett arbetsliv där människor utbildar sig på nytt i flera omgångar under sitt yrkesliv. Jag vill yrka bifall till dagens proposition. Jag vill också tacka , som verkligen har gjort ett gediget arbete med att samverka med oss alla här i för att få igenom den här väldigt viktiga produkten med det väldigt tråkiga namnet. 9 (L) replik: För att undanröja möjliga missförstånd i debatten: Jag slår alltså ett slag för humaniora som något viktigt. Då går upp och framställer det som att jag tycker att det är mindre viktigt. Orsaken till mitt uttalande om humaniora var att vi har utbildningar i som inte nödvändigtvis har ekonomisk nytta men som har jätteviktig nytta för samhället, för utveckling, för humanism, för upplysning och så vidare. Det är jätteviktigt. Mitt uttalande i talarstolen, fru talman, var egentligen kritik mot en tidigare talare från Socialdemokraterna som framställde det som att vissa utbildningar är helt oviktiga, så jag tror att och jag är helt överens om detta. Jag är också glad över att instämmer i det jag betonade i mitt anförande om vikten av att se att kunskap har ett värde i sig. 10 (MP) replik: Tack, , för det klargörandet! Jag tycker verkligen att det är viktigt att vi understryker att det som är viktigt för ett samhälle inte kan mätas enbart genom samhällets bruttonationalprodukt. Bruttonationalprodukten ökar också när till exempel knarkhandel och prostitution ökar. Det är inte nödvändigtvis det som är meningen med livet. Meningen med livet kan inte alltid mätas i pengar. Att få ett samhälle där människor mår bra och utvecklas med konst och kultur tror jag är något som vi måste arbeta för att främja ytterligare. Jag tror att det är jätteviktigt att vi säkerställer att den här reformen inte på något sätt förhindrar utvecklingen när det gäller exempelvis estetiska program. Vi från vill tvärtom öka inslaget av estetiska ämnen i alla gymnasieutbildningar. Efter det fina brandtalet från undrar jag om Liberalerna möjligen kan tänka sig att arbeta hårt för det här tillsammans med oss under nästa mandatperiod. 11 (L) replik: Jag är inte helt hundra på att bruttonationalprodukten nödvändigtvis ökar med kriminalitet. Däremot ökar de offentliga kostnaderna och den offentliga konsumtionen, vilket möjligen gör att man kan anställa en del människor i det offentliga som poliser och inom andra verksamheter i hela rättskedjan. Men det är ju inte det som driver tillväxt och rikedom i landet. Självklart måste vi ha dimensionering av utbildning i . Så är det , och vi är positiva till att man dimensionerar upp en del utbildningar – och möjligen dimensionerar ned en del – utifrån att man också har ett arbetsmarknadsperspektiv. Vi ifrågasätter inte detta. Vi menar bara att frågan är hur pass så att säga hårt man gör detta och vilka konsekvenser det kan få. I slutändan måste frågorna om en utbildning håller hög kvalitet, om den anses vara modern och om det finns intresse för att läsa den också vägas in i detta. Som nämndes av en tidigare talare här gör näringslivet i bedömningen att i en årskull på gymnasiet bör läsa på ett yrkesinriktat program. Det är klart att det är ett problem, för vi har en massa företag som skriker efter arbetskraft som de inte kan få. Det är klart att det är så. Min synpunkt i mitt anförande, som jag vidhåller, är dock att det finns ett subjekt i detta sammanhang, och det är ungdomar och elever. De måste vilja gå de här utbildningarna. Det perspektivet är viktigast, och därför måste man titta på hur man kan höja utbildningarnas kvalitet så att fler vill läsa dem. Om humaniora är vi överens. 12 (MP) replik: Härligt att höra, ! Det viktigaste förslaget för att fler unga ska vilja välja yrkesprogrammen har vi faktiskt redan genomfört. Vi har röstat om det i kammaren. Liberalerna röstade emot den gången. Den kunskap vi hade visade ju att det var när man tog bort den grundläggande behörigheten till högskoleutbildning från yrkesprogrammen som intresset bland ungdomar att söka dit störtdök. Det upplevdes som en stängd dörr att inte kunna välja vidare senare i livet, till exempel gå från att vara barnskötare till att utbilda sig till förskollärare. Jag är alltså väldigt glad, fru talman, över att vi både har infört högskolebehörighet för yrkesprogrammen och ser till att dimensioneringen av den gymnasiala utbildningen tar hänsyn både till elevernas behov, vilket naturligtvis är helt centralt – där är vi också överens – och till arbetsmarknadens behov. Jag tror att detta kan bli väldigt bra, förutsatt att det också implementeras på ett bra sätt så att man involverar branscherna. Det tror jag också verkligen kommer att stärka kvaliteten på yrkesutbildningarna, inte minst. En nära koppling till det lokala arbetslivet tror jag gör en utbildning attraktiv och även ger eleverna de bästa chanserna att komma ut i arbete när utbildningen väl är klar. 13 Utbildningsminister (S): Det pågår en ny grön industriell revolution runt om i vårt land, och det skapas tiotusentals nya jobb. I stad efter stad är mönstret detsamma. Nya fabriker och industrier etablerar sig i en rasande takt. Men det spelar ingen roll hur många jobb som skapas om ingen utbildas för att ta jobben. Vi behöver fler som utbildas för framtidens jobb. I de nya industrierna, som drivs av klimatomställningens fantastiska teknikutveckling – i byggsektorn, i de gröna näringarna, överallt – behöver vi fler yrkeskunniga. Det handlar om yrkeskunniga batteritekniker, transportförare och industriarbetare. Och när fler flyttar till jobben och städerna växer behöver vi fler lärare till skolorna, fler barnskötare till förskolorna och fler undersköterskor till vården; vi behöver fler anställda. Efter en mandatperiod präglad av en pandemi som skoningslöst har blottlagt bristerna i vår välfärd är det uppenbart för alla hur hårt bristen på undersköterskor slår, både i vården och i omsorgen. Sanningen är faktiskt att det behövs yrkeskunnigt folk, duktigt yrkesfolk, överallt. Särskilt allvarlig är, som flera talare har framhållit här , just bristen på gymnasieutbildad arbetskraft med yrkesutbildning. Sanningen är att matchningen mellan gymnasieutbildningen och arbetsmarknadens behov inte fungerar i närheten av tillräckligt bra . Vi utbildar fler än vad som efterfrågas till vissa branscher och långt färre än vad som behövs i många andra. som både näringslivet och välfärden skriker efter gymnasialt utbildad yrkeskompetens har antalet elever som läser yrkesutbildningarna på gymnasiet minskat med . Det är bara en tredjedel av eleverna som väljer ett yrkesprogram på gymnasiet. Detta har bidragit till ett mycket allvarligt läge när det gäller kompetensförsörjningen. Regeringen har gjort massor för att vi tillsammans i ska klara kompetensförsörjningen. har vi sett till att 160 000 utbildningsplatser finansieras med statsbidrag inom ramen för . Det handlar om platser på komvux, folkhögskola, yrkeshögskola och högskola. Gemensamt för dessa är att det är utbildningar som leder till jobb. Det här har varit nödvändigt. är det mycket vanligare att bli undersköterska på komvux än att bli undersköterska på gymnasiet. Men visst vore det bättre om fler fick sin yrkesutbildning redan på gymnasiet. Därför gläder det mig att har beslutat att alla nationella yrkesprogram på gymnasieskolan ska ge grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Detta är en mycket viktig och mycket efterlängtad insats för att göra yrkesprogrammen mer attraktiva. Men, fru talman, ska vi lyckas stärka gymnasieskolans och komvux roll i samhällets kompetensförsörjning måste även dimensioneringen av utbildningar och utbildningsplatser i högre grad matcha arbetsmarknadens behov. Sanningen är dock att viktiga yrkesprogram läggs ned runt om i , också i stora kommuner, i stället för att möta behoven inom industrin och vården. De är ofta dyra. De kräver en kraftsamling från olika aktörer. Och de kräver samarbete med lokalt och regionalt näringsliv för att nå ett tillräckligt elevunderlag och för att hålla tillräcklig kvalitet. Detta gör att de konkurreras ut av populära program som lockar ungdomar men inte leder till jobb. Det är dock ingen naturlag att det ska vara på det här viset, och ändrar vi på detta. ska rösta om regeringens proposition med titeln – det inslag i propositionen som, kan jag notera, har fått hårdast kritik här – Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning. Jag kan hålla med om att det inte är den roligaste titel jag läst. Men, fru talman, propositionen innebär en rejäl omläggning av utbildningspolitiken. sätter vi arbetsmarknadens behov i centrum och låter dem vara styrande när gymnasieskolor och komvux planerar sitt utbildningsutbud och antalet platser på olika utbildningar. Att gå klart gymnasiet har aldrig varit viktigare än . För individen är, som flera av er har framfört, en fullföljd gymnasieutbildning den säkraste vägen in på arbetsmarknaden. Utbildningen är grunden för att en individ ska stå på egna ben, bli självförsörjande och vara med och ta ansvar. Vi vet också att en av de viktigaste faktorerna för att bryta segregationen är att fler kommer i arbete, och för att komma i arbete behövs ofta utbildning. Så det är viktigt att fler unga fullföljer sin gymnasieutbildning. Men, fru talman, även valet av utbildning påverkar möjligheterna att få ett jobb. Den som här i debatten efterlyste ett elevperspektiv kan ta sig att läsa mycket gedigna utredning, där han klart och tydligt visar vilka effekterna blir för de elever som väljer gymnasieprogram som inte ger en bra chans på arbetsmarknaden. Dagens beslut innebär att vi tar viktiga steg för att anpassa utbudet av utbildning så att det bättre svarar mot kompetensförsörjningsbehoven. Detta är viktigt av många orsaker, men ett av de kanske viktigaste områdena är de gröna näringarna, där bristen på utbildad arbetskraft gör att vi går miste om utvecklingsmöjligheter i alla delar av vårt land. Vi vet också att många kommuner är för små för att kunna hantera frågor om utbildningsutbud på ett smart sätt. På flera håll i landet finns inte möjlighet att erbjuda merparten av de nationella programmen. Detta beror inte på bristande vilja eller kompetens i små kommuner utan på att förutsättningarna helt enkelt inte finns för att erbjuda merparten av de nationella programmen och inriktningarna inom gymnasieskolan. Detta är bakgrunden till att vi i propositionen föreslår att vi ska ha avtal med minst två andra kommuner för att samverka om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Dessutom ska kompetensförsörjningen få betydelse vid nya godkännanden av enskilda huvudmän för gymnasieskolor. För att starta en ny skola eller ett nytt program ska det krävas att utbildningen i fråga både bidrar till att möta ungdomarnas behov och efterfrågan och fyller ett arbetsmarknadsbehov. Elevernas kunskap och samhällets behov ska stå i centrum när vi dimensionerar våra gymnasieutbildningar över hela linjen. Vi behöver ett allsidigt utbud av gymnasieprogram i hela , som bidrar till att säkra kompetensförsörjningen – inte ett överutbud av populära program i starka marknadslägen. Sanningen är den att vi utbildar för många influencers och för få industriarbetare. Så kan vi inte fortsätta om vi ska ta tillbaka kontrollen över välfärden och bli världsledande inom den gröna omställningen. får även i uppdrag att ta fram regionala planeringsunderlag. Det handlar om stora och viktiga förslag, som det redogjorts för under dagens debatt. För mig personligen är det här en stor dag. Detta är en fråga som jag har arbetat med sedan dag ett, när jag fick förtroendet att ingå i den socialdemokratiskt ledda regeringen. Jag är väldigt lycklig över de samarbeten som jag har kunnat ha , framför allt med , som sitter på läktaren , som gjorde en utredning som var banbrytande och satte fingret på de stora problemen. Jag vill också nämna det goda samarbete vi har haft med arbetsmarknadens parter, särskilt LO och , och det samarbete som har varit med partier. Sist men inte minst vill jag också nämna samarbetet med lärare, rektorer och elever vid våra gymnasieskolor och vid komvux. Det har varit helt avgörande för utformningen av förslagen. Om jag ska nämna en enda person som vi skulle kunna döpa den här propositionen efter, förutom , är det , som i utbildningsutskott har dragit ett jättetungt lass för att driva de här frågorna. ökar vi möjligheterna för alla elever att söka sin drömutbildning i och med att vi gör yrkesprogrammen tillgängliga i hela landet. Det är bra, men det behövs mer. De yrken som våra gymnasieprogram och yrkespaket leder fram till är fantastiska. Det är yrken som kräver skicklighet och kunskaper. Det är yrken som är behövda i vårt samhälle. Det är yrken som bär på en historia – en lång och rik historia med handgrepp och metoder som sträcker sig hundratals år tillbaka i tiden. Det är yrken som bär på en framtid, där den senaste tekniken behövs och lärs ut. Och det är yrken som bär på en yrkesstolthet med gemenskap och respekt. Till arbetsgivare och arbetstagare som längtar efter nya arbetskamrater vill jag säga: är det ! är det att gå ut och berätta om de fantastiska yrkena som vi så väl behöver. är det att se till att villkoren är så bra att ungdomarna söker sig till just era yrken. är det att öppna arbetsplatserna för prao, praktik och arbetsplatsförlagt lärande. är det att väcka unga människors intresse och lusten i unga människors hjärtan – glöden för era fantastiska yrken. Vi ska inte låta våra nyblivna studenter springa ut i arbetslöshet som många branscher skriker efter folk. Vi behöver varenda människa när jobb skapas i hela landet och vi ställer om samhället för framtiden. 14 (C) replik: Det är intressant att höra utbildningsministerns anförande. Som jag sa i inledningen på mitt anförande håller vi med om mycket av det som regeringen har presenterat och tycker att det tas viktiga steg för att möjliggöra för fler att läsa yrkesutbildningar att skapa förutsättningar för att bättre möta arbetsmarknadens behov, helt enkelt. Vi är också tacksamma för att regeringen inte har gått vidare med steg 2 i den utredning som ligger till grund för den här propositionen. Det är bra att regionernas ansvar när det gäller att fånga upp kortsiktiga och långsiktiga behov på arbetsmarknaden är en viktig del i reformen. Som jag sa har lyft fram just studie- och yrkesvägledning. Vi behöver inte bara se till att det finns utbildningsplatser utan också att elever vill läsa de viktiga utbildningar som vi har diskuterat. kom en utredning som hette Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. Den bereds nu på , som det heter. Ett enda förslag från utredningen har man tagit vidare, och då inom ramen för januariavtalet. Det gällde digital studie- och yrkesvägledning. För någon vecka sedan kom det en annan utredning som också lyfte fram behovet av studie- och yrkesvägledning. Den heter I mål – vägar vidare för att fler unga ska nå målen. Den utredning som ligger till grund för den här propositionen pekar också på att vägledningen spelar en viktig roll och att informationsplikten är ett komplement till vägledningen. Min fråga till statsrådet är: Vad avser regeringen att vidta för ytterligare åtgärder för att stärka studie- och yrkesvägledningen så att fler ska få upp ögonen för yrkesutbildningarna och vilja läsa dem, så att syftet med propositionen uppnås? 15 Utbildningsminister (S) replik: Tack, , för gott samarbete i denna och många andra frågor under den gångna mandatperioden! är förstås väldigt viktigt. Vi har i den svenska skollagen tydliga bestämmelser om studie- och yrkesvägledning. Vi har också, precis som säger, tagit fram ett antal utredningsförslag. En del av dem – för att tala byråkratiska – bereds i . Men i den här propositionen finns det faktiskt ordentligt tydligare skrivningar om behovet av och betydelsen av att informera om vilka arbetsmarknadsutsikter olika gymnasieutbildningar leder till. Jag är också väl medveten om att det finns ett stort behov av studie- och yrkesvägledning. Vi vet också alla att det finns ganska stora skillnader mellan skolor och mellan olika huvudmän. Tyvärr visar utredningar att en del elever får för lite studie- och yrkesvägledning. Jag ser fram emot att fortsätta arbetet med att stärka studie- och yrkesvägledningen. Vi tar viktiga steg i den här propositionen. Regeringen är väl medveten om frågans vikt, och jag ser fram emot ett fortsatt gott samarbete, inte minst med centerparti, i den här frågan. 16 (C) replik: Det är viktigt just att stärka studie- och yrkesvägledningen. Det är flera utredningar som har pekat på det. Därför ser skäl till att ta ytterligare steg för att fler elever av egen vilja ska få upp ögonen för dessa fantastiska yrken som behövs på arbetsmarknaden, såväl i offentlig sektor som inom den privata sektorn, där många skriker efter kompetens. Jag tycker att det som tas upp i regeringens proposition här är bra. Att huvudmännens ansvar för att informera om vad utbildningarna leder till är välkommet. Men det behövs som sagt fler åtgärder, och det är flera utredningar som har pekat i den riktningen, vilket också vi från sida har lyft i olika sammanhang. Jag hoppas att detta att stärka studie- och yrkesvägledningen är något som inte bara utan en bred majoritet i utbildningsutskottet även kommande mandatperiod kan arbeta vidare med. Det är också viktigt att regeringen bereder vidare och ser till att det kommer propositioner och förslag på bord för att stärka studie- och yrkesvägledningen, för den skiljer sig alldeles för mycket åt runt om i landet. Detta är mitt tydliga medskick. Avslutningsvis vill jag också tacka utbildningsministern för gott samarbete. 17 Utbildningsminister (S) replik: sa många viktiga ord, men bland dem noterade jag särskilt ”av egen vilja”. Vi ska komma ihåg att valet av gymnasieutbildning eller vuxenutbildning är ett val som ska bygga på statistiska analyser och noggranna överväganden, men det måste också bygga på en inre lust, ett intresse och en vilja från den enskilde. Den inre lusten kan förstås stimuleras av en skicklig studie- och yrkesvägledare som kan visa vilka arbetsmarknadsutsikter som finns på olika områden, men den måste också komma från ett intresse och en glädje. Och, fru talman, det intresset och den glädjen ska förstås väckas av de blivande arbetskamraterna och de blivande arbetsgivarna. Jag vill verkligen passa på att uppmana parterna på arbetsmarknaden att ta den chans som finns när vi stärker dimensioneringen hand i hand med arbetsmarknadens parter att ta chansen att öppna upp arbetsplatser och visa hur fantastiska de här yrkena är, så att ungdomarnas glöd väcks. Tack för den här frågan! Den är viktig, och den blir viktig också framöver. Avslutningsvis vill jag tacka utbildningsutskottets ledamöter och kansli. Jag vill tacka kammaren och kammarkansliet, inte minst stenograferna, . I rimlighetens namn – om inte ledamöterna nu översköljer mig med interpellationer – bör det här vara det sista framträdande jag gör här i kammaren . Tack så mycket! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.) § 7 In- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet betänkande 2021/22:UbU26 In- och utpasseringskontroller vid högskoleprovet (prop. 2021/22:155) 18 (M): ”Den ljusnande framtid är vår” har vi hört många sjunga då de har tagit studenten, även om jag själv avstår från att sjunga just . Vi vill att de ska behålla det hoppet, och egentligen vill vi att alla ska behålla det hoppet. De nyblivna studenterna kommer nog att ge sig ut . Kanske kommer de att resa. En del kanske kommer att börja arbeta med en gång eller kan se fram emot studier . Jag hoppas att det blir någonting av detta. Jag hoppas att det blir någonting av detta. De kanske till och med hamnar i , när de förstår hur intressant och spännande det är här. Det är väldigt glädjande att många vill gå vidare till högre studier. Men på vissa utbildningar råder det brist på platser. Antagning sker via betyg och via högskoleprovet. görs lokala antagningar. En utbildning kan vara avgörande för framtiden. Även om man inte alltid är säker på att det är rätt utbildning man väljer är det viktigt att man kan komma in på sin drömutbildning. Högskoleprovet har en väldigt viktig roll. Med det får man kanske en andra möjlighet att komma in på sin drömutbildning. Det är också viktigt som ett förberedande test inför en högre utbildning. Många förbereder sig väldigt noga för ett högskoleprov. Det är ett krävande prov – för provdeltagare, för provledare och för provvakter. Förbereder man sig väl kan det också vara bättre för studierna . Då är det väldigt sorgligt att det finns de som fuskar, som helt enkelt vill få en plats som de inte har rätt till. Det är sorgligt och faktiskt även kriminellt. Därför är vi väldigt glada över att det kommer att komma en ny lag för att stävja detta fusk. har drivit detta länge, och vi är glada över att det kommer att finnas en lag kring det här. Detta är viktigt. Man ska inte kunna fuska. Man kommer att göra på olika sätt. Ett sätt handlar om att man som provledare får tillgång till provet , vilket är en bra början. Det är också så att en del av proven inte kommer att användas vid bedömning av högskoleprovet. Men man måste göra mer. Då finns det ett förslag om att man ska göra kontroller. Det är ganska integritetskränkande om man till exempel ska göra en kroppsvisitation, men det är ändå det som kanske kommer att krävas. Det är väldigt integritetskränkande att göra en kroppsvisitation. Därför är det viktigt att det finns väktare som är särskilt utbildade för det. Även har särskilt fått yttra sig kring detta med kroppsvisitation. Det ska göras så sällan som möjligt, men ska det göras ska det göras på rätt sätt. Vi ser en märklighet i förslaget. Antalet kontroller vid utpassering ska begränsas. Det ska begränsas hur många som kan kontrolleras vid ett prov. Det tycker vi är väldigt märkligt. Ska man kontrollera ska man kontrollera alla som misstänks. Man ska inte säga att det är färdigt när det finns fler som kanske behöver kontrolleras. När vi ser vidare på detta med högskoleprovet ser vi att det kanske finns andra tekniska lösningar man skulle kunna använda. Jag är väldigt förvånad, fru talman, över att majoriteten säger att man ska begränsa sig till kroppsvisitationer när det till exempel finns tekniska lösningar. Det finns störsändare, som stör det elektroniska hjälpmedel som man använder. Ett motargument är att det också stör annan kommunikation. Men det finns nya tekniska lösningar. Vi ställer oss alltså väldigt frågande till detta. Varför vill man inte se fler lösningar? Vi måste göra allt för att stävja fusket. Därför ställer vi oss bakom reservation nummer 2, där vi säger att man måste kunna titta på fler möjligheter att stävja fusket. Slutligen, fru talman, hoppas jag att provdeltagare ser att det faktiskt inte är en möjlighet, eller någonting man ska göra, att fuska för att komma in på en utbildning. Grunden är att förbereda sig för utbildningen och givetvis att delta i de studier som vi har pratat om . En bra gymnasieutbildning är också grunden. Man ska inte fuska på ett högskoleprov utan tvärtom förbereda sig. Om man är förberedd klarar man provet bättre och faktiskt också sin utbildning bättre. 19 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation nummer 4. Regeringen har lagt fram en proposition som kommer att göra att en del fusk försvåras och förhindras.