prot · H909130 · 2022-06-14 00:00:00 — Det är inte för inte som är det parti som oftast har sagt i talarstol. är det att vända hem till din älskade hemstad. Pendlandet på ibland väldigt försenade tåg är till ända. Du har gjort din samhälleliga plikt, men jag tror att du kommer att fortsätta sprida din goda blandning av liberala och konservativa politiska idéer, gärna i form av en drink. Det är att vara laturgent på riktigt, det! 80 (KD): hölls den EU-politiska debatten här i kammaren. hade flyttat fram sina positioner men ännu inte startat ett fullskaligt invasionskrig mot . EU kändes ganska trött, och den inställning till EU kändes ungefär lika trött. EU:s arbete hade i mångt och mycket handlat om hanteringen av covid-19-pandemin – om vaccin och återhämtningspaket. Det rådde fortsatt oenighet om migration. Och det var ständig kamp med och om rättsstatens principer. Lite mer än hundra dagar in i oprovocerade anfallskrig mot kan vi konstatera att EU ändå tog sig samman och kom samman. EU kom samman på ett sätt som har förvånat inte bara oss själva utan troligtvis också – vapenleveranser och humanitärt stöd till och historiskt hårda sanktioner gentemot . Vi är nu inne på det sjätte sanktionspaketet, som det visserligen satt långt inne att enas kring, för det är naturligtvis enklare att fatta beslut som får stora konsekvenser för men inte för oss själva. Men den punkten är förbi. Om man menar allvar med att tömma Putins krigskassa måste sanktioner till som också slår hårt mot enskilda EU-länder. Vägen till ett oberoende av den ryska oljan och gasen får naturligtvis stora konsekvenser. Trots detta gäller det att fortsätta med den hårda linjen. Därför är det lite svårt att förstå att Macron och Scholz börjar varna för risken att förödmjukas. Det är en linje som är väldigt svår att sympatisera med i det skede vi befinner oss i. får vi se vilket nästa drag blir i fråga om oljan. Om säljer den del som EU stoppar till andra intressenter har vi inte lyckats med det centrala: att tömma krigskassan. Kopplat till pandemin och EU:s förmåga att stå emot framtida kriser tog diskussionen om strategisk autonomi fart . Det är absolut rimligt att identifiera områden där beredskapen och den samlade motståndskraften behöver stärkas. Tänk exempelvis om EU aldrig hamnat i sitt osunda energiberoende! Men EU:s autonomi stärks inte av isolering och protektionism. Öppenhet, internationella relationer och frihandel är fortsatt en förutsättning för EU:s konkurrenskraft såväl som för dess motståndskraft. Medan EU tappade i konkurrenskraft fortsatte däremot att flytta fram sina positioner och därigenom öka sitt globala inflytande. Vi såg dessutom hur utövade påtryckningar på genom att blockera landets exportvaror när som första EU-land lät öppna ett representationskontor under namnet snarare än Mission. Det var en konflikt som blev en angelägenhet för hela Europeiska unionen, och EU måste fortsätta att visa att inget enda EU-land står ensamt mot auktoritära påtryckningar. I EU:s närområde på västra har investerat miljarder i infrastruktur och gjort direktinvesteringar i de sex länder som aspirerar på EU-medlemskap. Särskilt nära band har knutits med , vilket inte minst var påtagligt när landet blev ett av de första att ta emot kinesiskt vaccin under pandemin. Flera av länderna är också en del av den nya , gigantiska och långsiktiga infrastrukturprojekt. När det gäller ser vi naturligtvis samma mönster som i andra delar av världen, exempelvis i , det vill säga stora lån till stora infrastruktursatsningar utan krav på reformer. Under gjordes ett försök att revitalisera EU:s relationer till länderna på västra . Det var viktigt. har ibland lite slängigt refererats till som EU:s stökiga bakgård som måste hållas efter bättre för att problemen inte ska spilla över. Här är det tydligt att EU har andra intressen än övriga när det gäller krav på rättsstatliga och demokratiska reformer. Men vi ser tilltagande nationalistiska strömningar, och länder såsom och har inte alls något emot att befolkningen känner frustration och delvis börjat vända EU ryggen. Det är av största vikt att vi knyter länderna på västra närmare oss. Den plats som inte vi tar kommer någon annan att ta. Det uppstår aldrig vakuum i utrikespolitik. När vi blickar tillbaka på 2021 är det uppenbart att i skuggan av pandemin ökade oron i vår omvärld. vapenskrammel vid den ukrainska gränsen ser vi resultatet av . Utvecklingen i , med regimens flygplanskapning och utnyttjandet av migranter för att destabilisera och skapa oreda vid EU:s yttre gränser, är ytterligare exempel på allvarliga händelser för det europeiska säkerhetsläget under föregående år. För att EU ska klara av att agera samlat i en minst sagt orolig tid krävs det också reformer. Många aspekter av utrikesfrågorna innehåller krav på enhällighet bland medlemsländerna, vilket begränsar EU:s möjligheter att agera. Det finns ett förslag från om att minska möjligheten till enskilda länders veto, bland annat när det gäller mänskliga rättigheter. Vi vill att agerar kraftfullt för att ett sådant förslag genomförs. Jag yrkar därmed bifall till reservation 11 under punkt 8 om beslutsordningen i utrikes- och säkerhetspolitiken. Avslutningsvis vill jag ändå blicka lite framåt. Det är ju valår. De partier som kommer i regeringsställning när väljarna har sagt sitt är de som ska sitta vid förhandlingsbordet i . Då spelar det roll vilka visioner och vilket driv man har. Det är helt nödvändigt att de som leder EU-arbete kommer in tidigt i processer, så tidigt att de själva är med och sätter agendan. Att ska säga nej till dåliga förslag är självklart. Men för att kunna säga ja till bra förslag, politik som är bra för och för resten av EU, måste vi ha visioner och målsättningar. har vi haft en regering som helt enkelt alltför ofta varit sena på bollen och alltför ofta agerat röstboskap i stället för spjutspets. Vem som sitter i regeringen och leder EU-arbetet, när vi nu dessutom ska leda arbetet , spelar roll. 81 (L): Det har redan konstaterats i denna debatt att hela EU:s verksamhet är ett lite för stort område för att täckas in här. Men på grund av det tänkte jag på förhand be att få ursäkta mig för att jag inte kommer att ta upp alla saker som finns i detta betänkande. Vi står såklart bakom alla våra reservationer. Men jag skulle faktiskt vilja upprätthålla mig vid det som jag menar är den enskilt viktigaste frågan, även om det såklart finns många viktiga frågor för EU. Det är helt uppenbart att vi behöver ett fördjupat europeiskt samarbete för att fortsätta sprida demokrati och se till att värna mänskliga rättigheter. Vi behöver ett fördjupa europeiskt samarbete för att fortsätta att stärka den fria handeln i världen och se till att välståndet ökar och lyfta människor ur fattigdom. Det behövs ett fördjupat och stärkt EU-samarbete för att rädda oss människor från klimathotet. Det är helt uppenbart. Men den enskilt viktigaste frågan är kriget i och hur vi hanterar fullskaliga invasion av . Här i har det varit väldigt mycket fokus på vapenleveranser. Det kan man förstå. är ett land som inte brukar leverera vapen till andra länder på det sätt som vi har gjort till . Men faktum är att de vapenleveranser som vi har gjort har varit pinsamt små. Dessutom har det varit alldeles för lätta vapen, inte tillräckligt tunga. De har inte fullt ut responderat till de behov som har. Det bör vi kritisera. Det är klart att EU också borde kunna göra mycket mer. Det handlar såklart om att det försvarskrig som bedriver för att kämpa mot den ryska invasionen är ett försvarskrig för hela och för hela den demokratiska världen. Det är inte som är under angrepp, men det är som får ta skadorna. Det är alla vi européer och alla vi demokrater som är under angrepp. Jag var i och besökte både och ett antal förstäder. Vi här i har kunnat läsa om städer där fruktansvärda krigsbrott och folkmord har begåtts. En av dessa städer som man har kunnat läsa om i är Irpin. Det är en stad där av byggnaderna är sönderbombade och där hundratals människor har mördats. Människor har inte bara dött i strider utan mördats under ockupation. Ukrainarna kallar Irpin för Kievs sköld. Irpin var nämligen en av de städer där man lyckades hålla undan ryssarna från att ta sig genom Irpin och in i . Hade gjort det hade kriget riskerat att gå mycket illa, ännu mer illa än det har gått. Jag tycker att man skulle kunna kalla Irpin för inte bara Kievs sköld utan faktiskt hela och hela den demokratiska världens sköld. Det som de människor som försvarade Irpin gjorde var faktiskt inte bara att försvara och att försvara utan det var att försvara också oss här i , alla vi som är demokrater och alla vi som är européer. Vi har sagt att det behöver skickas mer vapen. Detta börjar bli lite uttjatat, men det är sant. För utan tyngre vapen och utan fler vapen kommer det att vara mycket svårt för att kunna fortsätta vara hela och hela den demokratiska världens sköld. Då brukar det låta i debatten: Tänk om vi riskerar vår egen försvarsförmåga för att vi behöver vapen här hemma. Det är bara det att det inte finns någon motsättning. Det är verkligen så, fru talman, och det är inte bara retorik, att varje gång som ser till att till exempel oskadliggöra och spränga en rysk stridsvagn där blir det en rysk stridsvagn mindre som kan angripa oss här. Det som gör är väldigt konkret också ett försvar av . Nästan alla ryska trupper som tidigare, före kriget, utgjorde ett direkt hot mot och som fanns i vårt närområde har blivit dödade i i försvarskriget. Det är helt uppenbart att när vi skickar vapen dit och när strider för sitt land där försvarar de också mycket direkt och mycket konkret. Jag säger detta eftersom jag tycker att det är viktigt: Även om EU har gjort mycket bra finns det också mycket vi behöver göra mer av. En sådan sak, som finns i det här betänkandet, handlar vår reservation nummer 6 om. Man ska komma ihåg att de här sakerna skrevs innan den fullskaliga invasionen, men det reservationen handlar om är aktuellt nu också. Den handlar om att vi behöver ha en särskild färdplan för att snabbt ska kunna bli ett EU-medlemsland. Det är helt sant att det finns inhemska problem i som måste lösas för att man ska kunna bli ett EU-land fullt ut, och det är också ukrainarna helt och hållet medvetna om. Jag har träffat ukrainare i , höga politiska ledare, som har redogjort mycket väl för de problem man behöver lösa för att kunna bli ett EU-medlemsland på riktigt. Man har en lång väg att vandra. kommer och att diskutera EU-medlemskapsansökan och landets möjliga kandidatstatus. Jag hoppas verkligen att kommer att ställa sig bakom förslaget att ge kandidatstatus, för det vore en mycket välbehövlig och välkommen signal både till och till de ukrainare som just nu kämpar för de värderingar som vi européer faktiskt har gemensamt. Den särskilda färdplan som vår reservation handlar om går ut på att ge kraftfulla stöd till för att landet ska kunna genomföra alla de reformer och den uppbyggnad som behövs för att landet ska kunna bli ett EU-land. Då är det också bra om är ett kandidatland, och därför är de här två sakerna väldigt bra tillsammans. Är ett kandidatland är det enklare att göra de här investeringarna tillsammans. Jag tror att vi kommer att behöva en Marshallplan för återuppbyggnaden av . Detta är också en del av kriget, för måste lära sig. och alla andra länder som skulle kunna ägna sig åt den här typen av invasionskrig måste förstå att det inte fungerar att göra så här i vår demokratiska värld. Ur det perspektivet är återuppbyggnaden, kandidatstatusen och en särskild färdplan för en del av försvaret av och våra värderingar. Vi måste nämligen se till att vinner kriget, fru talman, och vi måste se till att förlorar kriget. Vi måste se till att förlorar kriget politiskt, så att och alla andra makthavare och direkt och indirekt ansvariga ställs inför rätta och fälls. Vi måste se till att förlorar kriget ekonomiskt – att ekonomin slås sönder, så att man inte får för sig att man kan göra på det här sättet och komma undan med det. Vi måste se till att förlorar kriget kulturellt; bär såklart hela ansvaret, men även idéer, idéströmningar och tankefigurer – idéer om kultur och historia – har självklart lett fram till det här kriget. Därför måste vi också vinna kriget kulturellt – och såklart militärt. Jag är medveten om att jag har överskridit min talartid, men jag tyckte att det var viktigt att säga de här sakerna. Förutom att yrka bifall till vår reservation nummer 6 om en färdplan för och förutom att uppmana att ställa sig bakom förslaget att ge status som kandidatland – jag tror att det är mycket viktigt – vill jag avsluta med en kort mening som jag såg när vi stod i Irpin och såg de sönderbombade husen. I dessa hus hade ryssarna lämnat minerade kylskåp, minerade ugnar och minerade vardagsprylar som leksaker och gosedjur. Ovanför ett utbränt fönster till vad som uppenbart var ett barnrum – det hade tapeter med färgglada figurer – hade någon klottrat: Make , not war. Det tycker jag att vi ska ta med oss. 82 (MP): Klimatkrisen innebär redan nu extremväder, torka, svält och att människor tvingas på flykt. Nivåerna av koldioxid i atmosfären är högre än vad de varit . Vi står också inför en fruktansvärd global svältkatastrof, bland annat på grund av höjda vetepriser i spåren av olagliga invasion av . om någonsin krävs global solidaritet, bättre beredskap, motståndskraftiga samhällen och satsningar på hållbar utveckling. Klimatkrisen är vår tids stora ödesfråga och kräver en kraftfull klimatpolitik och globalt samarbete. På en begränsad planet kan en växande befolkning inte förbruka naturresurser och belasta miljön på samma sätt som människor i rika länder har gjort . Större påfrestningar på miljön tillsammans med konkurrensen om mark, vatten och andra resurser ökar sociala spänningar och kan bidra till fler konflikter både inom och mellan länder. Det konventionella säkerhetstänkandet måste därför utvecklas. Samarbetet i EU är vår bästa chans att lyckas med den gröna omställningen i och dessutom ha en ledande röst i det globala arbetet för att rädda klimatet. Vi kämpar för en solidarisk och rättvis omställning där politiken är i linje med vad vetenskapen kräver. Vi vet att det krävs ett skärpt skydd av natur och hav för att rädda den biologiska mångfalden, och vi måste göra det enklare att åka tåg i . EU:s energipolitik måste ställas om radikalt för att vi inte ska svika kommande generationer. Vi gröna vill också se ett öppet och humant där saker som demokrati, yttrandefrihet och alla människors rätt att tro och älska utan rädsla eller förbehåll är fredade och självklara. Vi kämpar för att EU-samarbetet ska bygga på solidaritet. Människor på flykt ska kunna ta sig till på lagliga och säkra vägar för att söka asyl och finna en . hotas detta av polarisering, hat och extremism. är vår bästa arena för att bekämpa dessa krafter med demokratiska medel. Vi kämpar mot de antidemokratiska krafter som har fått fäste i länder som och och använder vår makt i EU för att värna EU:s grundläggande värderingar. Vi sätter press på de makthavare som utmanar rättsstatens principer. debatterar vi regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen och alla de motionsyrkanden kopplat till detta som har väckts under allmänna motionstiden med mera. har EU-samarbetet prövats, inte minst mot bakgrund av pandemin och de utmaningar som den har medfört för våra samhällen. senast har självklart folkrättsvidriga invasion av visat hur viktigt det är att EU kan agera enigt och kraftfullt. Vi har kunnat komma överens om stödpaket till och om viktiga sanktioner mot . fortsätter EU:s import av rysk olja och gas, och även om EU:s medlemsstater till slut lyckades enas om att importen av olja ska ha minskat vid slutet av året finns det flera kryphål för medlemsstater. Beslutet innebär också att vi fortsätter importen fram till dess – och att importen av gas fortsätter längre än så. Så länge detta fortsätter innebär det att EU finansierar aggression i . Det duger inte. Vi måste snabbt ställa om till förnybart i hela EU och upphöra med beroendet av fossil energi som göder auktoritära regimers intressen och krigskassor. Det förnybara är det överlägset bästa både klimatmässigt och säkerhetsmässigt. I början av klubbades EU:s klimatlag. Vi gröna röstade faktiskt nej. Det finns flera delar av lagen som vi välkomnar, men det övergripande målet är långt ifrån vad vetenskapen säger krävs för att det ska vara i linje med mål. Ett nettomål om att till 2030 minska utsläppen jämfört med är för lågt. Lagen sätter framför allt de övergripande målen, och det är i den skarpa klimatlagstiftningen som den verkliga klimatförbättringen kan säkerställas. Därför välkomnade vi gröna det klimatpaket, Fit for 55, som presenterade . All relevant lagstiftning inom klimat-, energi- och transportområdet skulle vässas till det yttersta. Lyckas detta har EU en chans att överträffa sina klimatambitioner och leva upp till mål. Det var med den utgångspunkten vi gick in i förhandlingarna om Fit for 55. Klimatkrisens effekter visar sig allt tydligare – asfalten smälter, fåglar faller från himlen och människor dör av värmen i . Dessutom har de höga elpriserna visat på de sociala effekterna av farliga beroende av fossil energi, och aggressiva och orättfärdiga invasionskrig har visat på faran med att vara beroende av diktaturer. Trots det har vi gröna i mött starkt motstånd från den liberala och den konservativa gruppen under förhandlingarna om Fit for 55. De ambitioner som förhandlats fram omkullkastades i förra veckans omröstningar i . I stället för att stå upp för den uppgörelse om utsläppshandelssystemet som fanns valde de liberala och de konservativa att lämna den och förlita sig på politiskt stöd från extremhögern för att få igenom sin konservativa politik. Det duger inte. ETS-reformen, som ingår i Fit for 55, handlar om hur utsläppen i EU om ska ha minskat jämfört med och är en av de tyngsta produkterna för att åstadkomma detta. är det väldigt viktigt att det som ska fortsätta att förhandlas i faktiskt blir någonting som är bättre än vad vi ser . Det är oerhört viktigt att regeringen fortsätter att driva på i klimatfrågan och driver den hårdare än vad vi har sett , eftersom det inte har lett fram till någonting. En grön politik är en politik som förvaltar de globala gemensamma nyttigheterna, som råvaror, energi, livsmedelsförsörjning och vatten. En grön samstämmig politik har fokus på att säkra miljön och hejda klimatförändringarna. Den bidrar till rättvis handel och finansiell stabilitet utan illegala finansiella flöden, skatteflykt eller korruption. Den stöder tekniska och sociala innovationer med utgångspunkt i principen om hållbarhet, mänskliga rättigheter, transparens och ansvarsutkrävande. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 19. 83 (S): Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen till handlingarna. Utskottet föreslår också att avslår samtliga motioner och motionsyrkanden, i flera fall med hänvisning till att förslagen redan omfattas av den förda politiken. I skrivelsens inledande avsnitt redogör regeringen för hur pandemin och hanteringen av dess effekter fortsatte att prägla verksamheten inom EU . Det handlade om att skapa förutsättningar för en bred vaccinationstäckning inom EU och en rättvis global tillgång till vaccin genom Covax, införandet av digitala covidbevis och etableringen av en ny för beredskap och insatser vid hälsokriser. Den ekonomiska återhämtningen stöddes genom faciliteten för återhämtning och resiliens i enlighet med de nationella program som medlemsstaterna utarbetat. Andra framträdande frågor var bland annat klimatet, migration och asyl, relationerna med och kampen mot organiserad brottslighet. Utskottet konstaterar att EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform och att svenska ståndpunkter genom EU kan få genomslag på ett sätt som annars inte skulle vara möjligt. Utskottet vidhåller att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred. EU behöver stå upp för demokratin, för rättsstatens principer och för de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet var de än hotas. har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till fred, säkerhet och utveckling såväl i närområdet som globalt. Ett starkt samarbete inom med EU som kärna är alltjämt avgörande för den gemensamma svenska och europeiska säkerheten. Behovet av att värna och stärka sammanhållningen, samarbetet, solidariteten och integrationen inom EU har blivit ännu tydligare genom oprovocerade, olagliga och oförsvarliga angrepp på . Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande UU10. 84 Statsrådet (S): I en orolig omvärld står Europeiska unionen stark. Det var många, kanske särskilt , som överraskades av hur snabbt och kraftfullt EU:s medlemsstater gemensamt kunde bemöta anfallskrig. Omfattande sanktionspaket har införts. Enorma stödinsatser – också militära sådana – har kommit till del. Kriget har visat den enighet och den styrka som går att finna i EU-samarbetet. Vad som sker i Europeiska unionen är i många avseenden helt avgörande för oss i . Fördelarna med medlemskapet har blivit ännu tydligare , och jag gläds verkligen över att det i vår befolkning har funnits ett så starkt stöd för vårt engagemang i unionen som just . Detta gör det ju ännu mer angeläget att delta i det här samarbetet fullt ut. Som EU-minister försöker jag att bidra till att driva den aktiva och konstruktiva EU-politik som vår regering står för. Jag menar att det ligger i alla svenska medborgares intresse att vårt land är en positiv och framåtblickande kraft i det här unika samarbetet. Att se varje förhandling som en möjlighet att åstadkomma lösningar som inte bara är bra för oss här i utan också för alla EU:s medborgare är ett verkligt framgångsrecept. Som påminde om blir ordförande i . Det är ett stort och viktigt uppdrag. Det gör att vi ännu mer kan bidra till att stärka den union som betyder så mycket för oss. Jag var här i kammaren och talade om vad ordförandeskapet kan komma att innebära, så jag ska inte orda så mycket mer om det . Jag vill ändå säga hur välkommet det är att många av partier verkar kunna acceptera den övergripande politiska inriktning för ordförandeskapet som jag redovisade då. Vi må tycka olika i många sakfrågor, och det kommer vi säkert att fortsätta med, men jag tror att det är bra för intressen om så många partier som möjligt i den här kammaren står bakom ramarna för ordförandeskap. Jag hoppas att detta samförstånd kan bestå också över den kommande valrörelsen. Jag hoppas att vi här som verkligen tror på styrkan i Europeiska unionen och som tror på vikten av ett tätare samarbete tillsammans kan stå upp för att säkerställa att positiva, konstruktiva och samarbetsinriktade linje i EU-politiken ligger fast, oavsett vilka uppgörelser vi kan känna oss manade att göra i förhandlingarna efter valdagen. Det är som bekant som svenska folket går till val. Alla val är viktiga, men jag tror inte att jag kan minnas något som har känts så angeläget som just det som sker . står ju inför enorma samhällsproblem. För att tackla dem krävs det en tydlig inriktning på politiken. Vår statsminister har pekat ut en sådan riktning. Den består, vilket jag tror att kammaren är väl bekant med, av tre prioriteringar där politiken måste kliva in. Detta är politikområden där samhället har brustit . Dessa prioriteringar har upprepats ofta, men jag gör det gärna igen. Prioriteringarna är att bryta segregationen och brottsligheten, att driva på för klimatomställningen och att ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden. Det här är grunden för regeringens politik. Det är samma politik som vi socialdemokrater nu går till val på och en politik som jag tror att många svenskar kommer att känna igen sig i.