prot · H90971 · 2022-02-23 00:00:00 —  satsningar på företagsklimatet i 39 gles- och landsbygdskommuner  förstärkning av besöksnäringens omställning och pengar till Visit  satsningar på att motverka den ökade vildsvinsstammen och på bekämpning av granbarkborren  klimatpremie till arbetsmaskiner  stöd till kommuner med särskilda utmaningar. Det här är bara ett axplock. senast har vi också lagt 1 miljard på ett bondepaket. Regional utveckling är givetvis inte bara budgetsatsningar. Det gäller också att se till att det finns förutsättningar för hela landet att utvecklas på egna meriter. I skrivelsen Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 beskriver regeringen vad man vill uppnå. Den ska bidra till en hållbar omställning i alla delar av landet. Insatser inom ramen för den behöver ha ett regionalt perspektiv, vilket är olika beroende på var man befinner sig i landet. Regeringen kommer också att ta fram en handlingsplan för strategin där man kommer att beskriva hur man vill uppnå målen. Det regionala utvecklingsarbetet sker givetvis till största delen ute i landets regioner, och det är så det ska vara. Regeringens uppgift är att skapa förutsättningar för regional utveckling. har mycket av regionernas arbete fått omprioriteras för att möta konsekvenserna av pandemin, som vi fortfarande inte har kommit ur. Detta har inneburit att en del av det strategiska och långsiktiga arbetet har fått stå tillbaka till förmån för snabbare och kortare insatser. när vi står här i kammaren igen och vi får vara här känns det lite overkligt att vi har suttit hemma på grund av en pandemi, även om den ännu inte är över. Vi är lyckligt lottade som får vara här. Vad kommer det här att innebära för den regionala utvecklingen? Det vet vi inte säkert. Det blir säkert både plus och minus, och det har vi till viss del redan sett. Det är viktigt med kommersiell service i hela landet. I min inledning nämnde jag att det inte bara är ett ställe där man kan handla mat och annat, utan det är också en viktig mötesplats för oss som bor glest. Där finns ibland bibliotek, som i i . Där finns kafé och restaurang, som i i kommun. Där finns post, apotek, spelbutik och paket- och Systembolagsutlämning som i som också ligger i kommun. Som jag sa blir dessa ställen en mötesplats. För några av de här butikerna är stödet en förutsättning för att överleva, men givetvis är det inte så för alla. Det har också visat sig i utvärderingar att avståndet till närmaste butik har minskat , vilket pekar på att stödet har haft betydelse. Ser man på lokalisering av statliga myndigheter kan man konstatera att vi är rörande överens om att de ska finnas i hela landet. Det är jättebra. Det här är något som regeringen har gjort , och det är något som vi behöver göra mer av. I konstaterade vi att mer än 10 000 statliga jobb hade flyttat från övriga landet in till . är det att återlokalisera dem ut i landet. Det är viktigt på riktigt. Det handlar om viktiga arbetstillfällen, men också den service som de statliga myndigheterna erbjuder är viktig. Vi bygger också ut antalet servicekontor. Som jag sa i min inledning kan vi lägga in mycket i regional utveckling, och det är klart att allt hänger ihop. Har vi jobb och företagande genererar det välfärd. När jag ser stockbilarna som kör där hemma, vilket de gör ofta eftersom jag bor mitt i skogen, tänker jag: Där kör välfärden. Den där stockbilen kommer att generera välfärd. 18 (M) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag frågar mig om blir ett bättre land när vanliga människor i sin vardag straffas med högre kostnader för att ta sig runt. Denna fråga har diskuterats här tidigare. De har inte råd att köpa en elbil och ställa om. Det blir snart inte lönt att ta sig till arbetet, vilket jag får berättat för mig av sjuksköterskor som jag träffar. Och de utgör ju välfärden. Jag är intresserad av att få höra vad ledamoten från Socialdemokraterna får till sig i vardagen. Hur resonerar folk som bor i ? En bagare i Växjötrakten blev intervjuad i en artikel om kostnaderna för el. För att hålla ugnarna igång och över huvud taget kunna sälja något tar de inte ut någon lön. De lever på knappa villkor och får avstå från lön så länge det går för att fixa det här. När stockbilarna kör för välfärden undrar jag hur länge de klarar av att köra. Åkeribranschen är väldigt utsatt och har stora problem. Vi har ju långa avstånd. Den där välfärden som vi ska få – skola, vård och omsorg – kommer ju någonstans ifrån. Det är därför dessa företag och jobb är så viktiga. Det sista jag funderar över är pengar till ett bondepaket. Den svenska livsmedelsstrategin innebär att vi ska kunna sälja, producera och göra bra saker inom jordbruket för vårt land. Men varför skapar man ett läge där jordbruket får problem och sedan ger dem bidrag tillbaka på grund av det? Det skulle jag vilja ha svar på. 19 (S) replik: Tack, , för dina frågor! När man hör debatten här i kammaren kan man ibland undra om vi har riktigt samma världsbild. Jag vill inte förneka att vi har problem med höga drivmedelspriser och att de drabbar både företagare och privatpersoner. Likaså drabbar de höga elpriserna både företagare och privatpersoner. Men ser vi en helt fantastisk utveckling i för företagande, klimatomställning och allt detta. Därför funderar jag ibland över vilka olika världar vi lever i. Där jag befinner mig i får givetvis även jag många frågor om både drivmedels- och elpriserna. Men jag får också många hejarop för den elpriskompensation som vi gjort. tycker förstås många att detta inte är något som kan göras utan att det är en exceptionell åtgärd som görs här och för att kompensera för de höga elpriserna. Bondepaketet är också en exceptionell åtgärd. Vi hade ett paket även 2018 då bönderna drabbades väldigt hårt av torka. Det här är ungefär samma insats som vi gjorde då. Kanske behöver vi göra så här. Men även bönderna och lantbrukarna måste se till att de kan driva sin verksamhet med lönsamhet på egna meriter. 20 (M) replik: Tack för svaret, ! Ja, vi har en fantastisk utveckling när det gäller de delar som handlar om att ställa om. De är viktiga, och de ska komma på plats. Men jag tycker att det är märkligt att man gör ett system när man bara behöver gå från ett ställe till ett annat. Det är som när man bygger ett hus med en trappa, men man tar bort trappan så att man inte kommer upp till ovanvåningen. Först drar man undan saker. Man stänger ned kärnkraft. Man har höga elpriser. Man har exceptionella åtgärder. Men det är en väsentlig skillnad på torka och att ha hög skatt på saker och ting. Det ena handlar om väderlek som man inte kan påverka, och det andra handlar om politiska förslag. När man då har gjort detta finns det inte längre kvar. Då har man ingen möjlighet att ta sig framåt. Hur ska man då komma dit? Man skruvar så hårt på saker och ting att människor och företag hamnar i en sits som gör att de inte kan leverera något. De får ingen tillväxt och ingen vinst, och därmed blir det ingen välfärd. är dessutom ett kunskapsland som ska ligga på topp och kunna ta oss framåt. Vi gör fantastiska saker. Varför slår man då undan benen på det som fungerar och som redan är gjort i stället för att ha det kvar och se till att alla kommer med till det nya, vilket Socialdemokraterna själva brukar säga? Det hade varit rimligare. Slutligen undrar jag om ledamoten har några nya besked om drivmedelsstationer. Kommer de att få stöd innan det är för sent så att de kan göra den här övergången? 21 (S) replik: Det har funnits stöd för drivmedelsstationer , även förra mandatperioden, och det löper på. Något annat har jag inte hört. Vi i ligger i topp både kunskapsmässigt och innovationsmässigt. Det är det vi ser , och det är därför företag kommer hit och vill investera. Om det hade varit så eländigt som beskriver det hade inte företagen stått på kö i norra och för att göra de här miljardinvesteringarna, så jag tycker att det är jättekonstigt. Dessutom skulle ert svartmålande kunna bidra till att de faktiskt inte vill komma hit. Men de kommer hit på egna meriter för att vi har ren och billig el. Vi har fortfarande billig el i , även om den är väldigt dyr just , så jag förstår inte riktigt er sägning där. Sedan tror inte jag, till skillnad från , att kärnkraften är svaret på allt. Vi ska inte lägga ned någon kärnkraft. Vi har inte fattat några politiska beslut om att lägga ned någon kärnkraft, utan den ska få rulla på på egna meriter. Vi har inte sagt att vi ska lägga ned den. Däremot står folk på kö och vill investera i vindkraft. Det är massor av ansökningar runt hela gällande till exempel havsvindkraft, för det vill man investera i. Men den som tror att kärnkraften är lösningen på allt riskerar ju att prata ned detta. Nya kärnkraftverk i kan vara klara tidigast om tio . Det är alltså inte lösningen på dagens problem, utan det snabbaste vi kan göra är att bygga ut havsvindkraften och vindkraften. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.) betänkande 2021/22:NU12 22 (M): Vi står bakom samtliga reservationer, men för rationalitetens skull yrkar vi bifall endast till reservation 31 under punkt 11, om konkurrenskraft, samt till reservation 47 under punkt 18, om åtgärder för restaurang- och besöksnäring. Vi har att debattera ett motionsbetänkande, men året har präglats av annat. Åter ligger bakom oss som för hela landet och speciellt för näringslivet lagt en våt filt över . Det har varit där vi från tillsammans med oppositionspartierna har motat regeringen framför oss för att få igenom satsningar för att rädda jobb och företag, där näringsutskottets arbete till stor del har handlat om att vara på tå och föreslå stödåtgärder som utskottet sedan nogsamt ska följa upp effekterna av. Pandemin har inte gått att förutspå. Så funkar pandemier. Att ha örat mot rälsen och följa upp hur de olika stöden fungerar har varit avgörande för att försöka rädda så mycket som möjligt av det svenska näringslivet. Det svenska näringslivet är avgörande för vårt välstånd. Det är tack vare ett starkt och innovativt näringsliv som ett så relativt litet land som , som är ett av världens mest handelsberoende länder, lyckas vara på tionde plats i välståndsligan, enligt 2020. Bara genom att behålla vår innovations- och konkurrenskraft har vi möjlighet att vara bland världens tio bästa välfärdsländer. Näringslivsfrågorna är mångfasetterade. För att få med bara det viktigaste räcker inte min begränsade talartid, men jag ska försöka. Vår motion om ett tillkännagivande till regeringen om att göra det enklare att skapa testbäddar för ny teknik på avgränsade platser är viktig. Det vill vi göra genom ett förenklat och standardiserat regelverk för att åstadkomma ett mer tillåtande, öppet och innovativt klimat. Bland annat bör det finnas enkla, förutsägbara, teknikneutrala och standardiserade förfaranden för detta. Vi föreslår vidare att skicka ett tillkännagivande till regeringen om att bör utlysa ett antal innovationstävlingar för att driva utvecklingen på områden med mindre kommersiell kraft och uppmuntra och ta till vara den tekniska utvecklingen. Vidare tror vi på att innovationstävlingar skulle kunna vara en modell för att främja och skapa ökat intresse för innovation. Det skulle bland annat kunna handla om miljöer där AI-applikationer kan användas på ett nytt sätt i pilotprojekt. Teknikutveckling och digitala innovationer skulle ännu bättre kunna stärka som företagsnation. Vi har inte minst under pandemin sett att det finns stora brister i stödsystemen för företag. Därför anser vi att systemen för företagsstöd bör renodlas och effektutvärderas. Programmen för företagsstöd bör vara tydligt definierade, avgränsade och uppföljbara, och de olika typerna av företagsstöd bör effektutvärderas och följas upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Vidare anser vi att på EU-nivå bör verka för att regelverk för företagsstöd ska inriktas på att vara ett initialt stöd i verksamheter. Därefter ska dessa bära sig själva. Vidare bör gemensamma programunderlag som ska användas nationellt utvecklas för att bli så användarvänliga som möjligt och bygga på mål och mätbarhet. Vi anser att det behövs ett tillkännagivande om att regeringen ska ge länsstyrelserna i uppdrag att göra en uppföljning av det statliga riskkapital som används och att genomföra en analys av resultatet från denna uppföljning. Det finns en stor risk att de medel som betalas ut inte är tillräckligt bra när det gäller hur de destineras. Målen är också för otydliga. Brottslighet mot företag har blivit en riktig samhällsfara. Vem vill vara företagare om vi inte kan finna bot på detta gissel? Vi står bakom den motion som vill ge ett tillkännagivande om att regeringen ska försvåra för bedragare att kapa företag. Motionären anför att det bör införas ett krav på bank-id för att identifiera och vidimera sig när man gör ändringsanmälan hos . från pekar i sin motion på att i fråga om total entreprenöriell aktivitet i tidiga stadier placerar sig markant under genomsnittet jämfört med andra höginkomstländer. Fler entreprenörer behövs för att stärka den svenska välfärden och svensk konkurrenskraft. Motionären efterfrågar därför i yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att öka svenskt entreprenörskap. Utan entreprenörer – inga företag! behöver fler nya företag och fler kvinnliga företagare. Vi behöver skapa bättre förutsättningar för att öka antalet kvinnor som är innovatörer. Kvinnors val av utbildning och yrke är avgörande. Huruvida man ska starta och driva företag påverkas av strukturella faktorer. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att motverka strukturella hinder för kvinnors företagande. Det får inte vara fult att vara företagare i de yrken och professioner där kvinnor är aktiva, till exempel inom skola, vård och omsorg. Bra kvalitetsuppföljningar och en tydlighet att företagande uppmuntras från politiken är här avgörande för att främja företagande. Företagandet behövs för att driva utveckling och skapa valfrihet för både brukare och arbetstagare. Att öka kvinnors företagande är en strategisk tillväxtfråga. Motionären, som vi står bakom, anser att ett jämställt företagande är positivt ur såväl ett tillväxt- som ett rättviseperspektiv, varför det är viktigt att regeringen arbetar systematiskt med frågan. Vi behöver sätta mål och vidta konkreta åtgärder för att fler kvinnor ska kunna bli företagare i sina branscher. 23 (SD): debatterar vi näringspolitik. Det är ett känsligt politiskt område. Vad jag menar är att små politiska ingrepp i det fria företagandet kan få stora och direkta konsekvenser. Att inte komma med rätt ingrepp kan snarare också få långtgående konsekvenser . Den nuvarande regeringen tillhör den andra av kategorierna. Vi har ett relativt bra företagsklimat i i relation till andra jämförbara länder. Det är sant. Men är det ett självspelande piano? Jag vet inte. Jag tror inte det. behöver man lägga örat till marken och lyssna in vad de olika branscherna och näringslivet behöver för att vidta de rätta åtgärderna. Det gäller också att vara profetisk för att se var det brister så att näringslivet kan få åtgärder vidtagna för att kunna stå på egna ben och klara sig i exempelvis en kris. Även om det råder ett gott företagsklimat menar jag att det finns en hel del orosmoln på himlen. Det är inte bara jag som menar detta, utan det räcker med att träffa företagare så får man snabbt bilden av att molnen verkligen hopar sig på himlen. behöver man därför titta upp och se vilka moln som behöver åtgärdas. I går läste jag en artikel om en undersökning gjord av i . Där har en undersökning gjorts om brottsligheten mot företagen. av företagen i har blivit utsatta för brott . Det är många företagare som blir utsatta för brott i det här landet . Enligt Företagarna har 20–av företagen övervägt att lägga ned verksamheten på grund av den tilltagande brottsligheten. Jag själv jobbade inom detaljhandeln innan jag kom in i . Jag var agent för en rad olika varumärken, och jag hade förmånen att resa runt bland företagare i hela . Det var ett otroligt inspirerande och roligt jobb. Under de stunder jag var i butiker för att träffa butiksägare och butikschefer hann jag på de korta stunderna uppleva en rad olika saker. Det var till exempel snatterier, och jag fick själv se till att de hamnade på rätt sida genom att ta tag i dem. kom jag till en butik i . har en bil kört rätt in genom dörrarna till butiken, det som kallas smash and grab, och man har plockat på sig en mängd dyra märkesjackor och sedan stuckit därifrån. I en annan butik, också i , visade man mig hur det fungerar med stöldligorna. De har avmagnetiseringsfunktioner i spännena på sina bälten. En person kommer in och provar jeans, tar av larmen från jeansen och lägger tillbaka dem. Sedan kommer en annan person, plockar in jeansen i en väska och drar. En annan butik i fick besök av kriminella gäng från förorterna. Det var stora killar som gick rätt in i butiken, tog saker i kundvagnarna och gick rätt ut ur butiken. Ingen vågar göra någonting. Det tar ett bra tag innan polisen kommer, vilket gör att killarna hinner försvinna. Det här är en vardag för enormt många näringsidkare i vårt land . Nyss talade jag med en företagare i en kommun utanför som hyr ut maskiner. Företagaren har i princip jour eftersom larmen går så ofta när det är inbrott i maskinparken. Det här allvarligt, och jag är genuint oroad över utvecklingen. Vi lever i en tjänsteekonomi som är helt beroende av balansen mellan företag, arbetstagare, statliga åtgärder och näringslivets egen frihet, rimliga skatter och välfärden. Men om förtroendet för politiken och staten brister kommer konsekvenserna att bli enorma på . Andra exempel på orosmoln utöver brottsligheten är regelförenklingsarbetet. År säger man att man ska ta tag i arbetet. vidtas åtgärder, och blir det kraftfulla satsningar. Ändå ökar kostnaden för företagen med 1 miljard . Energikrisen, bränslepriserna och kompetensförsörjningen har också seglat upp som en enorm utmaning för näringslivet . Sedan är det långtidsarbetslösheten, som arbetsgivare inte får tag i arbetskraft ens till enkla jobb. Vad är det som brister inom Arbetsförmedlingen? Det finns en rad fler frågor som kan lyftas fram här. Av den anledningen kan vi stå här i talarstolen och lyfta upp dessa detaljer i sakfrågor. Vi kan göra det i oändlighet. Men om hårt arbetande människor tappar tilltron till systemet är vår välfärdsstat i riskzonen, menar jag. Jag vet att jag målar upp en dystopisk bild, men det är dessvärre den vardag som många människor och företagare lever i . När man träffar företagare gör sig denna bild påmind. Vi har säkert alla här i kammaren träffat företagare som säger att de inte förstår varför de ska betala skatt eftersom de inte får något tillbaka. De får inte den utlovade välfärden. Reglerna och byråkratin ökar. Arbetsgivaravgifterna är så höga att de inte kan anställa. Vinstmarginalen inom restaurangbranschen ligger på 2–. Hur ska de driva verksamhet med de villkoren? Vi behöver en ny regering som inte bara släcker bränder utan som har en långsiktig vision och en tanke om vart vi är på väg. Jag menar att företagens roll i vår välfärd är att dra in skatt. I närmare 200 kommuner i står småföretagen för en majoritet av skatteintäkterna. Vi i ser småföretagen inte bara som en välfärdsfaktor utan också som en arbetsmarknadsåtgärd. Varför ska man göra samma sak om och om igen och förvänta sig ett annat resultat? Dagens industris politiska redaktör gjorde en sammanställning av en rad verkningslösa åtgärder för att exemplifiera frågan. Jag ska dra några av dem kort. Det var fråga om sex månaders subventionerad praktik, och det ökade inte anställbarheten nämnvärt. Det var subventioner på av lönen, och det skapade undanträngningseffekter och sänkte chansen för riktiga jobb. Det ökade chansen till riktiga jobb . Det var också en subventionerad satsning, och den ökade chansen till riktiga jobb . Det finns en rad fler exempel som jag inte hinner ta upp . I går pratade jag med arbetsmarknadsministern. Då sa arbetsmarknadsministern glatt att man nu har fått ett förhandsbesked från om att etableringsjobben ska få komma på plats. Det ska rädda oss från långtidsarbetslösheten! Men sa att det var dårskap att göra samma sak om och om igen och förvänta sig ett annat resultat. Jag menar att det är så. Därför känner jag ingen tilltro till nya subventionerade anställningar som ska rädda oss från långtidsarbetslösheten, som fanns innan pandemin. Jag var i med arbetsmarknadsutskottet innan pandemin för att studera deras arbetsmarknadspolitik, socialpolitik och även företagarpolitik. har den modell som vi har använt i reformarbetet av Arbetsförmedlingen. De använder inte alls subventionerade anställningar i någon högre utsträckning. Det kan funka ibland, speciellt för människor med funktionsvariation. Det skulle ha varit en jättebra åtgärd om det inte också hade blivit en integrationsåtgärd. Jag menar att subventionerade anställningar är fel väg att gå. Det som måste göras är att förenkla för småföretagen eftersom det är där fyra av fem jobb skapas, och det är där som tillväxten och innovationen för framtiden ligger. Därför har vi en rad förslag som skulle underlätta för småföretagen. Exempelvis har besöksnäringen varit en extremt drabbad bransch. Vi menar att personalliggarna måste moderniseras och förenklas. Det är enkelt, och det kostar inget. Vidare föreslår vi sänkt energiskatt. Vidare måste arbetsgivaravgiften sänkas. Det gäller inte bara för en viss målgrupp, unga eller nyanlända, utan det ska vara permanent och rejält för alla. Sedan föreslår vi lättade krav i fråga om alkoholservering och att möjliggöra gårdsförsäljning. Detta finns som ett föreslaget tillkännagivande, så det är bara att dra igenom. Vidare föreslår vi att förenkla regelverket för danstillstånd och hotelltillstånd. Gör efterhandsbetalningar av avgifter till regel, den så kallade Rättviksmodellen som alla här inne känner till. Lyft bort sjuklöneansvaret från småföretagarna. En väg in vid anmälningar och förändringar i verksamheten. Det här är exempel på åtgärder som är ganska enkla och inte direkt kostnadsdrivande – några av dem, i alla fall. Men vi får hoppas på en ny regering som har en lite större vision och lite mer av framtidstankar kring näringslivet och arbetsmarknaden. Med det, fru talman, vill jag säga att vi i naturligtvis står bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservationerna 33 under punkt 13 och 52 under punkt 22. I detta anförande instämde (SD). 24 (C): Vi lever i en orolig tid, och genom agerande mot börjar vi åter närma oss ett kallt krig mellan öst och väst. Säkerhetsläget i omvärlden påverkar mer , och cyberspionage och strategiska uppköp har blivit något som vi på allvar behöver förhålla oss till – inte minst när det gäller vårt näringsliv. Visste ni att det försvinner miljardbelopp på grund av just cyberspionage? Det rapporterar Säkerhetspolisen. Det drabbar svenska företag och verksamheter genom att deras information och kunskap inhämtas av andra stater. Därför behöver vi vara varsamma när vi hanterar till exempel offentlig upphandling och uppköp av samhällskritisk infrastruktur. Ett aktuellt exempel är Swedavias upphandling av ny röntgenutrustning, eller screeningutrustning, till . Ett kinesiskt bolag vann upphandlingen. Det här bolaget är svartlistat av och har nära kopplingar till kinesisk militär och regering. Dessutom har bolaget lagt sig på så låga anbud att inga andra företag kunnat matcha summan. Samma sak har hänt i andra europeiska länder som upphandlat företagets utrustning. ska det aktuella fallet med Swedavia granskas av Transportstyrelsen, men oavsett hur utfallet blir sätter det fingret på att vi behöver vidta åtgärder för större säkerhet. Samma sak gäller vindkraften. Vi har diskuterat det i näringsutskottet. El är ju en viktig samhällsbärande funktion, så hur ska man se på olika typer av utländskt ägande här?