prot · H909101 · 2022-04-22 00:00:00 — När det gäller Lantmäteriet och samhällsomvandling och samhällsbyggnation blir bristerna såklart inte lika uppenbara för många. Men det är likväl minst lika skadligt för , för landsbygdskommuner, för företag som vill expandera, för privata markägare som säljer sin mark och för dem som vill köpa mark och bygga ut. Detta är frågor som har lyfts väldigt mycket . är skrämmande läsning, som visar att regeringen inte har prioriterat detta område. Det är förmodligen därför det byggs för lite jämfört med hur mycket det skulle kunna byggas. Det var bland annat därför jag tog fram den här rapporten från , för att titta på hur det ser ut i våra nordiska grannländer på detta område. är alltså absolut dyrast och har längst handläggningstider. Det har inte saknats förslag, vare sig från Lantmäteriet eller från andra, där man har flaggat för regeringen om att det krävs förändrad lagstiftning. Jag besökte själv Lantmäteriet, och man berättade att man i vissa ärenden manuellt måste gå tillbaka till kanske för att kunna göra en förrättning. Det är klart att om man från regeringens sida hade drivit på och gett resurser för att öka digitaliseringen hade handläggningen gått snabbare. Och när handläggningen går snabbare kommer kostnaderna också att sjunka. själv pekar på att avgiftsmodellen kännetecknas av att Lantmäteriet har en monopolställning, att full kostnadstäckning ska ske, att avgifterna sätts genom timtaxa och att Lantmäteriet får både besluta om och behålla avgifterna. Riksrevisorn säger: ”Inom statsförvaltningen är detta en närmast unik frihetsgrad som innebär att Lantmäteriet saknar tydliga incitament till kostnadseffektivisering.” Detta innebär alltså att det är regeringen som måste driva på och i regleringsbrev och annat säga: Skynda på, förbättra och gör detta bättre. Sedan krävs det förändringar av lagstiftning. Jag såg att Lantmäteriet i något fall för närmare själv flaggade och i sin rapport sa: Vi behöver förändrad lagstiftning; vi behöver hjälp med detta. Men inget har hänt. Jag läste i att det som har tagit upp statsrådets tid är att ägna sig åt flaggdagar. Det må vara att det är viktigt för statsrådet att ägna sig åt om vi ska flagga eller inte på drottningens födelsedag. Men jag tror, herr talman, att medborgarna förväntar sig att man ska ägna sig åt det som är viktigt i samhället. Jag tror att medborgarna förväntar sig att ska ha den snabbaste fastighetsbildningsprocessen i , och den billigaste. Det vore bra för . Det är alltså motsatsen som råder just . Vi har de längsta handläggningstiderna och de högsta kostnaderna, medan statsrådet har ägnat sig åt drottningens flaggdagar. Detta må vara viktigt för en del, men jag tror att de allra flesta tycker att det vore bättre att lägga departementets tid, kraft och resurser på att lösa det som är viktigt för samhällsomvandlingen i , inte minst eftersom regeringen har nekat de kommuner som vill bedriva egen, lantmäteriverksamhet. Regeringen har konsekvent avslagit de förfrågningar som har kommit. Kommunerna drabbas oerhört mycket av att staten bryter sitt samhällskontrakt, herr talman. Min fråga kvarstår alltså: Vad tänker regeringen göra i närtid för att lösa dessa frågor? 12 Justitie- och inrikesminister (S): blandar allt möjligt i en enda sörja. Flaggdagarna har jag ägnat minimalt med tid åt, skulle jag nog vilja säga. Det jag gör är att jag verkställer ett förslag till regeringen från en parlamentarisk kommitté, som har suttit i. Det verkställer jag därmed, som en del i en uppgörelse som gjordes för . Men det har som sagt tagit minimalt med tid. har ju varit med och utformat detta förslag om bland annat flaggdagar men också annat, så det ska inte försöka smita undan. Men det är inte detta jag har ägnat huvuddelen av min tid åt, framför allt inte , utan dem har jag som alla förstår ägnat åt helt andra frågor. För att återgå till själva ämnet för interpellationen säger jag när påstår att allt bara blir sämre och sämre: Nej, titta på handläggningstiderna. De har gått ned, i vissa fall väldigt kraftigt – med allt från 10 till 15 och , till följd av att man bland annat har förstärkt myndigheten och har över 300 fler anställda än 2015. Vad egentligen är ute efter är alltså lite svårt att sätta fingret på. Han talar lite svepande om lagstiftningsändringar och sådant. Ja, även den här myndigheten utvecklar ständigt sin digitala förmåga och har gjort det under . Man pekar bland annat på den nya nationella plattformen för digital geografisk information, där kommunerna kan lägga in sina detaljplaner. Därmed får man dem digitaliserade eller får digital information kring detta på ett sätt som man inte har haft tidigare. Detsamma gäller utbytet av digital information mellan olika myndigheter. Detta är ett ständigt pågående operativt arbete som myndigheten gör. är inne på frågan om hur detta påverkar bostadsbyggandet. Jag skulle vilja säga att det är minimalt. Det stora problemet och hotet när det gäller bostadsbyggandet är högerpartiernas politik, där man avskaffar investeringsstödet för just bostadsbyggande. Så länge vi har haft investeringsstödet och den i grunden socialdemokratiska bostadspolitiken har vi också haft ett rekordhögt bostadsbyggande; det gäller både bostadsrätter och inte minst hyresrätter. Man får faktiskt i vissa avseenden gå tillbaka ända för att hitta ett lika omfattande bostadsbyggande som vi har haft under våra år. Så fort högerpartierna får chansen ger de sig på investeringsstödet och ökar därmed risken för ett minskat bostadsbyggande. Det är detta som är det stora hotet. Jag är alltså inte riktigt säker på att jag förstår vad är ute efter. Men han nämnde i någon bisats att det är ett problem att Lantmäteriet har, som han säger, monopol på detta. Och kanske jag förstår vad det är han är ute efter: Han vill privatisera Lantmäteriet på något sätt, konkurrensutsätta det. Vi vet ju att det alltid är det som står på dagordningen för när det gäller saker och ting som ska ändras: Det ska privatiseras och konkurrensutsättas. Och vi vet att historien är full av exempel på hur just privatiseringar snarare har lett till mycket stora försämringar av servicen till medborgarna. Det vill jag inte medverka till. 13 (M): Jag ska berätta exakt vad jag är ute efter – jag ska vara jättetydlig. Jag och tycker att ska ha kortast handläggningstider och lägst kostnader för förrättningar i . Jag förstår att det är långt till för en socialdemokrat, men att en förrättning inte skulle påverka takten i byggnationen är ju ren lögn. Jag har själv pratat med en entreprenör i som ska se till att det blir ett nytt villaområde. är statens handläggningstid för att stycka av tomt, och statsrådet säger att detta inte påverkar byggnationstakten. Det är klart att det gör det, och det är detta som pekar på i sin rapport. En annan förväntning som har på regeringen är att man ändrar lagstiftningen i enlighet med vad Lantmäteriet själva önskar för att kunna digitalisera mer och snabbare. Men så blir det när man prioriterar andra frågor i stället för att driva de samhällsfrågor som är viktiga. Det blir uppenbart i att samhällskontraktet är brutet. Det blir inte lika uppenbart för den företagare i eller någon annanstans som vill bygga ut. Vad regeringen måste göra är alltså att driva på till exempel koordinatbestämda gränser. Jag tror att det är Lantmäteriet levererade sin rapport om detta. Statsrådet uttryckte i sitt första svar att regeringen prioriterar frågan, men det framstår inte som att den är riktigt högt prioriterad. vill att det ska gå snabbare, att det ska gå bättre och att det ska bli billigare, så att samhällsomvandlingen och samhällsutbyggnaden i kan fortsätta så effektivt som möjligt. Det vore lämpligt om statsrådet prioriterade sin och departementets tid till det som är viktigt, och detta är en väldigt viktig fråga. 14 Justitie- och inrikesminister (S): Jag kan bara konstatera att handläggningstiderna sjunker. Jag har precis radat upp utvecklingen , . Jag vet inte vad som var fallet just i , men när det gäller privat mark- och fastighetsutveckling har handläggningstiderna sjunkit . När det gäller privat bostadsbyggande har de sjunkit . Det handlar om att se till att Lantmäteriet och andra myndigheter har de resurser som de behöver för att klara av de uppgifter som de får. Jag kan konstatera att vi har byggt ut Lantmäteriet med över 300 fler anställda . Det råder brist när det gäller en del kompetens, och detta är förstås inte det enda området. Det råder brist på lantmätare – utbildat folk – också i den här verksamheten. Men det är utbildning och kompetensutveckling av dem som jobbar med detta som man ska gå på snarare än att ägna sig åt själva lagstiftningsfrågorna. Det är inte det som är det effektiva här. Ska man fortsätta att få ned handläggningstiderna handlar det helt enkelt om att bygga ut så att det blir fler handläggare som kan hantera de här ärendena. Jag kan försäkra att jag, även om jag har många frågor på mitt bord, ägnar mig åt de frågor som är allra mest prioriterade och tar dem efter hand. Brottsbekämpningen är kanske det allra mest prioriterade som jag har ägnat mig åt , och jag kommer att fortsätta med det. Men att se till att vi har fungerande samhällsservice är naturligtvis också oerhört viktigt. Vi kommer att fortsätta föra en bostadspolitik som gör att vi upprätthåller ett högt bostadsbyggande. Jag vet inte om har informerat personen som skulle bygga i om att tar bort alla pengar för bostadsbyggandet. Det är väl detta som egentligen är det stora hotet mot bostadsbyggandet – inte lagstiftningen på det här området. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 8 Svar på interpellation 2021/22:398 om befolkningsskyddet och skyddsrum 15 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig vilka viktigare åtgärder regeringen har vidtagit för att stärka det civila försvaret och specifikt befolkningsskyddet sedan försvarsbeslutet . Vidare har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka befolkningsskyddet samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa evakueringsfrågorna vid höjd beredskap. Vi återuppbygger just nu totalförsvar, och regeringen gör den största satsningen i modern tid på det civila försvaret. ökar satsningen stegvis i enlighet med vad som aviserats i propositionen om totalförsvaret /21. Tillsammans med de medel som tillfördes 2018 innebär detta att det civila försvaret kommer att ha förstärkts med totalt vid utgången av 2025. I budgetpropositionen föreslogs dessutom tillskott om ytterligare för det fortsatta arbetet med att stärka försörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvården. Regeringen har vidare lämnat förslag i vårändringsbudgeten om att ytterligare förstärka det civila försvaret med . Förslaget utgår från den redovisning som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap lämnat som svar på ett uppdrag att bedöma vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka det civila försvaret på kort sikt. I detta ingår bland annat att befolkningsskyddsrummen ska rustas upp och att utomhusvarningssystemen ska förbättras. Regeringen har gett MSB i uppdrag att lämna förslag på åtgärder som kan vidtas för att stärka det civila försvaret i budgetpropositionen . Redovisningen kan innehålla både redan planerade åtgärder som kan tidigareläggas och eventuella ytterligare åtgärder som kan vidtas för att stärka det civila försvaret. Detta uppdrag ska redovisas . Regeringen har även gett MSB i uppdrag att ta fram ett underlag rörande det civila försvaret på , det vill säga och framåt. Underlaget ska innehålla analyser och bedömningar av aktörernas behov och förmågor inom det civila försvaret, förslag till åtgärder och prioriteringar samt kostnadsberäkningar. Uppdraget ska redovisas och ska bli föremål för fortsatt hantering i Försvarsberedningen. tillsatte regeringen en utredning som ska se över och lämna förslag till hur ett modernt och väl anpassat fysiskt skydd för civilbefolkningen mot direkta konsekvenser av krigshandlingar på svenskt territorium bör vara utformat. Uppdraget omfattar tre sakområden som är starkt förbundna med varandra: skyddsrum, utrymning med efterföljande inkvartering och en stödorganisation som kan genomföra insatser exempelvis i samband med användning av skyddsrum samt utrymning och inkvartering. Utredningen ska redovisa sitt betänkande . Regeringen har alltså vidtagit en rad åtgärder för att stärka befolkningsskyddet, och sammantaget visar det vi nu gör att återuppbyggnaden av det civila försvaret är en prioriterad fråga för regeringen. 16 (M): Jag tackar ministern för svaret, även om jag upplever att jag inte fick ett endaste svar gällande evakueringsfrågan. Men vi tar lite skyddsrum, helt enkelt! har vi i 64 000 skyddsrum av olika sorter och modeller. Det beräknas att ungefär 7 miljoner människor ska få plats. Men när det gäller de flesta av dessa skyddsrum är underhållet väldigt eftersatt; man har inte renoverat eller kontrollerat dem på väldigt . En majoritet av skyddsrummen har inte kontrollerats , och evakueringsplanerna är inte heller uppdaterade. Detta medför såklart en påtaglig risk för svensk totalförsvarsförmåga, då vi inte har full kontroll över vår beredskapssituation och befolkningsskyddet. Skyddsrum ska kunna ge skydd åt människor vid krig och är en del av en byggnad med förstärkta väggar och dörrar som kan stå emot tryckvågor från bomber, brand och bråte från rasande hus. Skyddsrummen har en speciell ventilation och luftsluss så att man ska kunna minimera verkan från till exempel giftiga gaser. Runt omkring i finns ett stort antal så kallade normalskyddsrum, oftast i vanliga bostadshus. Det är upp till fastighetsägarna att i fredstid använda dem som exempelvis förråd, cykelrum eller föreningslokaler. Det finns också ett fåtal riktigt stora skyddsrum, som oftast nyttjas som parkeringsgarage. Det är sagt att tillgången på skyddsrum ska vårdas, behov ska analyseras och förmåga ska säkerställas, så att det blir möjligt. Uppdrag och ansvarsområde finns klarlagt i lagen respektive förordningen om skyddsrum. har i anslutning till detta särskilt konstaterat att det skyddsrumsbestånd som finns är en resurs som ska bevaras och kontrolleras för att , om det skulle uppstå ett behov av fysiskt skydd i krig, kunna användas för sitt ändamål. Ändå har så många skyddsrum inte kontrollerats . Programmet Kaliber i P1 gjorde för precis en granskning som hette ”De underkända skyddsrummen”. Där fick vi veta att underlag som rör brister i skyddsrum har raderats av MSB med hänvisning till att myndigheten har bytt datasystem och hade svårt att samköra uppgifter från olika län. Detta är ändå en nationell myndighet. MSB, som minister ansvarar för, ansvarar för kontrollen av de 64 000 skyddsrum som finns, som inte har blivit kontrollerade. Kaliber kunde alltså berätta om att det var långa mellanrum mellan kontrollerna och att en tiondel av de skyddsrum som kontrollerades 2019 inte kunde iordningsställas inom gränsen . Enligt statistik från finns det så kallade kvarstående brister hos nästan en tredjedel av alla skyddsrum, men underlagen om vad det är för fel på dem är alltså raderade. Man måste börja om från början. Och i en majoritet av skyddsrummen har man inte gjort någon kontroll efter 2011. Vi har under två mandatperioder påpekat behovet av nya skyddsrum och fler kontroller, men ingenting har hänt mer än bara fler utredningar. står ministern här och berättar i sitt svar till mig att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka befolkningsskyddet och att det civila försvaret är en prioriterad fråga. Ja, i ministerns tidigare interpellationsdebatt med min kollega var ministern tydlig med att man prioriterar inom sitt ansvarsområde. Jag uppfattar då att detta inte är en särskilt prioriterad fråga för regeringen, för det är faktiskt så att man baxnar. Vi behöver åtgärder här och , inte fler utredningar. Det har gått försvarsbeslutet, men S har inte gjort någonting. De har ändå haft ansvaret . 17 (M): Det är en väldigt viktig interpellation som min kollega har ställt. Även detta handlar om samhällskontraktet. Jag tror att väldigt många förväntar sig att när det finns en ofredssituation har staten sett till att en sådan elementär sak som skyddsrum fungerar. Jag tog upp denna fråga när det visade sig att MSB gjorde om sitt uppdrag – från kontroller av skyddsrum till inspektion av skyddsrum. Man ska ha klart för sig, precis som sa, att skyddsrummen måste fungera. Det kom ju fram att det fanns väldigt allvarliga brister i skyddsrummen. De var i mycket dåligt skick, helt enkelt. Medier i flaggade för detta, och vissa kommuner i har stora brister vad gäller skyddsrum. gav MSB ny information. Man skulle inte kontrollera skyddsrum, utan man skulle i stället göra tillsyn. Skillnaden däremellan är väldigt stor. Vid kontroll talar man om vad som ska åtgärdas, och så blir det åtgärdat. Tillsyn har inte alls samma kraft. Jag besökte en skola i efter , och jag frågade: Hur jobbar ni med skyddsrum? Har ni sett över vart era elever ska ta vägen och så vidare? Det visade sig att man på den skolan hade ganska dålig koll på det, och det fanns inte heller något skyddsrum på skolan. Detta är en prioriterad fråga. Man kan tycka att det är en obehaglig fråga eller att det är en fråga som man inte skulle behöva se över, men icke desto mindre är detta extremt viktigt. Dessutom är detta en väldigt liten bransch – de som bygger skyddsrum och som underhåller skyddsrum. Det finns väldigt få som har den specialkompetensen i . Staten har alltså ett jättestort ansvar att se till att säkerställa att den kompetensen finns kvar. När man i inte har byggt skyddsrum på har ju folk av åldersskäl lämnat den här branschen. Detta är en aspekt på det hela. MSB gav alltså ett aktivt uppdrag om att man skulle sluta med kontroller. I stället skulle man ägna sig åt inspektioner, vilket gjorde att man fick upp flödet. Det såg säkert bättre ut i den statistiken, men konsekvenserna blev väldigt dåliga för medborgarna. En annan viktig fråga som jag väckte – detta har även DHR flaggat för – gäller bristen på skyddsrum för funktionsnedsatta. Det var ett inslag på tv – jag vet inte om det var i Aktuellt eller Rapport – med en kvinna som sitter i permobil. Det är en trappa till hennes närmsta skyddsrum, inom rimligt avstånd. Sitter man i en elektrisk permobil är det alltså väldigt svårt att över huvud taget komma in i ett skyddsrum. Här finns det väldigt stora brister. I svaret på min skriftliga fråga hänvisar statsrådet till en utredning som pågår, om hur man ska göra för att få skyddsrum tillgängliga. Jag skulle vilja veta också i denna fråga: Vad tänker ministern göra på kort sikt, alltså här och ? Tänker man förtydliga ett uppdrag till MSB? Tänker man skynda på kontrollen av skyddsrum? Vad tänker man göra rent praktiskt, som får någon effekt? 18 Justitie- och inrikesminister (S): sa att man baxnar. Det enda man baxnar över är väl tonläge i försvarsdebatten i stort. Det finns väl anledning att välkomna nyfunna engagemang i försvarsfrågan. Men så var det inte när styrde . Det var precis tvärtom. drev i denna kammare, med mycket liten marginal, ett fåtal röster, igenom ett avskaffande av värnplikten mot socialdemokratins vilja. Vi röstade emot det förslaget. drev igenom det. Sedan skar ned på försvaret i en sådan omfattning att en av era försvarsministrar avgick i protest. Så var det då. står man här efteråt och säger att det är socialdemokratins ansvar, saker och ting som inte har hänt. Sanningen är att när vi tillträdde 2014 lade vi om försvarspolitiken i en mer expansiv riktning, och vi har satsat mer pengar på försvaret än någon regering, åtminstone i modernare tider, har gjort. Vi bygger ut hela totalförsvaret successivt. Det gäller naturligtvis det militära försvaret, men det gäller också det civila försvaret. Jag redovisade i mitt svar att det är utökade satsningar på det civila försvaret, med till 2025. Det är en trappa upp. har det tillskjutits 1 ½ miljard till det civila försvaret. ligger vårändringsbudgeten på bord, och den innehåller ytterligare till det civila försvaret , varav ska gå just till bland annat skyddsrum. Det är svaret på fråga: Vad ska hända här och ? Ja, på bord ligger det förslag om ytterligare just till skyddsrum, här och . har vi ju sett att det behöver göras en hel del både renoveringar och upprustningar när det gäller att ställa i ordning våra skyddsrum. 64 000 skyddsrum har vi, och de kontroller som har gjorts har visat att det finns ett stort underhållsbehov. Det rör sig om kostnader på nästan 1 miljard, som man måste lägga in i detta. Vi kommer att fortsätta med detta efter hand. MSB tog fram en snabbanalys – det gjorde man , – som bildar underlag för de förslag som ligger i vårändringsbudgeten. , , kommer MSB med ytterligare ett underlag till mig. Då handlar det om vad vi ska göra inför budgetpropositionen . Dessutom kommer MSB med ännu ett underlag, där man ska titta på vilka resurser man behöver skjuta till på lite . Sedan har vi då en särskild utredare, , som ser över skyddsrumsfrågan som sådan och ansvarsfördelningen men också utrymningsfrågan, till exempel när det gäller våra stora städer. Hon lämnar sitt betänkande . Jag påstår nog att det finns få områden där så mycket görs just nu som just detta område. Den satsning som vi gör på det civila försvaret är alltså den största i modern tid. Jag är glad över att det är vår regering som genomför detta. 19 (M): Det är alltid himla lätt att skylla ifrån sig på någon som styrde för . För inte så länge sedan, 2019, när Försvarsberedningen var inne i sitt slutskede, valde Socialdemokraterna att backa från den ambition som Försvarsberedningen haft som arbetshypotes . , vår nuvarande statsminister och vår dåvarande finansminister, kunde inte stå bakom den ambitionen och menade att en så stor ökning inte kunde ske. Jag citerar den dåvarande finansministern och nuvarande statsministern: ”Alla som har gjort en budget, inklusive en tioåring, vet att man ställer saker mot varandra. Ska jag gå på bio, eller ska jag köpa godis?” Det är alltså inte så att Socialdemokraterna kan ta åt sig äran för att satsa på försvaret. Tvärtom, herr talman. infördes ett allmänt undantag från kravet att bygga nya skyddsrum. Fokus skulle i stället ligga på att bevara befintliga skyddsrum. har ett flertal orter och städer vuxit utan att nya skyddsrum har byggts. Man har alltså inte tagit ansvar för befolkningsskyddet eller gjort några evakueringsplaner. Det kartverktyg som MSB har visar att vissa kommuner har ett ganska rejält underskott när det gäller skyddsrumsplatser. Ett eventuellt behov av generell upprustning av skyddsrumssystemet kommer, enligt MSB, att tydliggöras när utredningen av befolkningsskydd är klar, det vill säga . Men, herr talman, vi har ju vetat om att vi behöver kartlägga, kontrollera och rusta upp våra skyddsrum. Utredningen var naturligtvis bra, när den äntligen kom till stånd. Regeringens senfärdighet i denna fråga, trots behovet av ett fungerande civilt försvar, har påtalats av Försvarsberedningen . Också Försvarsmakten har i sina remissvar i olika utredningar sagt att det behövs. Men som med de flesta satsningar på det civila försvaret som regeringen pratar om blir det inte ens en tummetott, utan det blir bara utredningar. I min hemkommun finns det nybyggda området Vegastaden, ett område för ungefär 10 000 människor, och man beräknar att det kommer att växa. Försvarsberedningen beslutade att det skulle byggas nya skyddsrum på strategiskt viktiga platser. Ministern kanske kan ta tillfället i akt och upplysa oss om på vilka strategiskt viktiga platser staten har initierat byggande av skyddsrum . Jag tror att det vore jättebra att få veta. Om man inte förberedd är man oförberedd. Så var det 2020 när en pandemi drog in över landet, och så är det nu med den farliga säkerhetsutveckling vi ser, med krig mot och vad det har fört med sig. Detta väcker många frågor om våra svenska skyddsrum och den svenska beredskapen.