prot · H90970 · 2022-02-22 00:00:00 — § 1 Val av justitieombudsman Följande skrivelse hade kommit in: Den tid för vilken är vald att vara justitieombudsman upphör med utgången av . har berett frågan om omval. föreslår enhälligt att för tiden fr.o.m. till dess nytt val har genomförts under fjärde året därefter till justitieombudsman omväljer . Kammaren biföll förslag och utsåg därmed för tiden till dess nytt val genomförts under fjärde året därefter till § 2 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 3 Anmälan om ersättare Förste vice talmannen anmälde att (MP) skulle tjänstgöra som ersättare för (MP) för hennes ledighet –samt att (S) skulle tjänstgöra som ersättare för (S) för hans ledighet –. Förste vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i krigsdelegationen. Kammaren biföll denna avsägelse. § 5 Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas partigrupp anmält som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet under ledighet samt att partigrupp anmält som suppleant i skatteutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet och i arbetsmarknadsutskottet under ledighet. Förste vice talmannen förklarade vald –till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet Förste vice talmannen förklarade vald –till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet § 6 Meddelande om statsministerns frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (S). § 7 Anmälan om subsidiaritetsprövningar Förste vice talmannen anmälde att utdrag ur följande protokoll i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in: 2021/22:15 för från justitieutskottet och 2021/22:16 för från justitieutskottet. § 8 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:327 Interpellation 2021/22:327 En folkräkning av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är sjukdom. Interpellation 2021/22:345 Interpellation 2021/22:345 Äganderätten för skogsägare av Boriana (M) Interpellationen kommer att besvaras . Statsrådet har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:350 Interpellation 2021/22:350 Extratjänster av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:357 Interpellation 2021/22:357 Rivning och avlägsnande av statyer och andra kulturföremål av i (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra planerade åtaganden. Interpellation 2021/22:360 Interpellation 2021/22:360 Brottsvågen mot företagare av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 9 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:PN1, RR1 och RS4 till 2021/22:RS3 till utrikesutskottet 2021/22:4403, 4405 och 4406 till utbildningsutskottet § 10 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:SkU9 Nytt punktskattedirektiv och vissa andra ändringar 2021/22:CU15 Återinförande av tillfälliga åtgärder för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor 2021/22:NU14 Handläggande myndighet för ärenden om stöd vid korttidsarbete 2021/22:NU11 Regional utveckling 2021/22:NU12 Näringspolitik 2021/22:KU18 Vissa frågor om sekretess när Justitiekanslern bevakar statens rätt 2021/22:KU25 Allmänna helgdagar m.m. 2021/22:KU26 Valfrågor 2021/22:KU27 Offentlig förvaltning 2021/22:JuU13 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll 2021/22:JuU14 Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel 2021/22:JuU20 Preventiva tvångsmedel för att förhindra allvarlig brottslighet 2021/22:SfU11 Socialavgifter 2021/22:SfU12 Pensioner 2021/22:SfU13 Medborgarskap betänkande 2021/22:AU7 1 (M): Jag vill börja med att för tids vinnande yrka bifall endast till reservation 1, om vikten av sommarjobb även för dem som är . Men vi står givetvis bakom alla våra reservationer. Drygt 60 000 iva-sjuksköterskor, 72 000 fler grundskollärare eller 88 000 fler undersköterskor, särskilt iva-sjuksköterskor, hade behövts . Om arbetslösheten i hade utvecklats som EU-snittet under tid som finansminister hade kostnaderna för den svenska arbetslösheten alltså varit lägre . Det är pengar som kunde, borde och skulle ha lagts på välfärden. Men tillhör nu tvärtom strykklass. Bara , och har högre arbetslöshet än . Vi är alltså fjärde sämst i EU, fru talman. Och jag har en nyhet till : Det är inte bara som har drabbats av en pandemi. Andelen som jobbar i har utvecklats sämre än i något annat EU-land . Det är fakta. Redan före coronapandemin hade lägst tillväxt per person i hela EU, och innan blev finansminister låg tvärtom bland dem som var högst upp på EU-listan över tillväxt. Trots Socialdemokraternas löfte om att skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 hade vi redan före krisen EU:s femte högsta. var också det enda landet där arbetslösheten ökade , då Socialdemokraterna tillträdde, fram tills coronakrisen bröt ut. När det gäller coronakrisen har pandemin fördjupat ett redan allvarligt utanförskap. riskerar vi att få en bred massarbetslöshet i stora grupper. Det slår stenhårt mot . När ekonomin ska startas om efter pandemin behövs alltså omfattande reformer, vilket vi moderater har efterlyst . En sådan viktig reform gäller den sakfråga vi ska diskutera här nu: en mer flexibel arbetsrätt för fler i arbete. Låt mig redogöra för våra fyra moderata övergripande ingångar. För det första finns trygga och säkra jobb bara i trygga, säkra och växande företag. Det var sant i går. Det är definitivt dubbelt sant . Och det kommer att vara lika sant . För det andra har arbetsmarknad stora problem . Det är utmaningar som handlar om en trögrörlig arbetsmarknad där omställningen fungerar mycket dåligt. Vi har dessutom en lagstiftning på området som till stora delar utestänger stora grupper från arbetsmarknaden. Det gäller dem som står väldigt långt bort från arbetsmarknaden och dem som aldrig har kommit in på arbetsmarknaden till att börja med. Man kan fråga sig vad det är som behöver göras. För det tredje behöver vi trygga, säkra och växande företag lika väl som trygga och säkra löntagare som ser ökad rörlighet på arbetsmarknaden som en väg till ökade möjligheter. Men man ska också kunna vara trygg med och säker på att man inte kan bli av med jobbet på felaktiga eller godtyckliga grunder. I när så många har förlorat eller riskerar att förlora sina jobb har det aldrig varit viktigare för företag att kunna ställa om eller behålla nyckelpersoner bland medarbetare, så att fler jobb kan räddas. Det handlar i förlängningen om små och medelstora företags möjligheter att överleva och att efter krisen skapa fler jobb. För det fjärde och sista kan jag konstatera att det , efter att Socialdemokraterna har gjort en kovändning, finns en bred enighet i riksdag om att vi behöver förändra arbetsrätten. Det är bra. Socialdemokraterna gick 2018 till val på löftet att aldrig någonsin, som de uttryckte det, medverka till exakt just det förslag som de nu själva lägger fram. De är beredda att slänga alla högtidligt avgivna löften över bord för att kunna sitta kvar vid makten. Makten har alltid ett egenvärde. Det gäller tidigare val, och det gäller också det kommande valet. Sådant föder politikerförakt. har verkat för att utveckla den svenska modellen. I det här betänkandet finns en räcka förslag för att modernisera arbetsrätten och förstärka omställningsförmågan på arbetsmarknaden. Vi ställer oss naturligtvis bakom vad som anförs i motionerna. I likhet med utskottet noterar vi dock att parterna på den svenska arbetsmarknaden har träffat en överenskommelse och att regeringen har utlovat en proposition på området , det vill säga den här våren. Även om regeringen har utlovat propositioner tidigare som inte har kommit förrän , och även om vi inte vet om kommer att överge sitt löfte att i det pågående rödgröna inbördeskriget stoppa eller vattna ur detta finns det skäl att avvakta det vidare arbetet med att genomföra förändringar av det arbetsrättsliga regelverket i linje med den inriktning som har stakats ut i partsöverenskommelsen. Jag vill avsluta, fru talman, med att betona att vi moderater tycker att det är viktigt att förslagen i överenskommelsen utformas och genomförs ändamålsenligt, kostnadseffektivt och träffsäkert. Reformerna bör också givetvis följas upp noggrant för att säkerställa att de stärker den svenska arbetsmarknaden och svenska företags konkurrenskraft. Det är så, och bara så, man får ett land och ett samhälle som håller ihop. 2 (SD): debatteras motioner från allmänna motionstiden gällande arbetsrätt. Givetvis står vi bakom samtliga våra reservationer, men vi väljer att yrka bifall endast till den gemensamma reservationen från M‑SD-KD, reservation nummer 12. Svensk arbetsmarknad är i förändring. Fast det råder stor brist på arbetskraft inom vissa områden finns stora problem med att vissa grupper står långt ifrån arbetsmarknaden. Detta är oroväckande sett ur ett framtidsperspektiv eftersom försörjningsbördan ligger på en relativt liten del av befolkningen, vilket tyvärr är konsekvensen av dålig politik det . Hög sysselsättningsgrad i all ära, men vad hjälper det när det inte går att få in personer i reguljär anställning. Regeringen slår sig för bröstet med att har högsta sysselsättningsgrad. Ja, vi kan ha världens högsta sysselsättningsgrad, men om vi inte skapar reguljära anställningar spelar det ingen roll. Då måste man lyfta blicken och se hur och var man kan skapa fler riktiga jobb. Där har småföretagen en enormt viktig roll. Enligt kan av svenskarna tänka sig att starta ett eget företag, men tyvärr är det som gör det i slutändan eftersom de upplever att dagens regelverk som ger sex månaders tjänstledighet är . Man vågar helt enkelt inte förverkliga sin dröm. Detta är ett förslag som antogs 1998. Då antogs ett stöd till start av näringsverksamhet, även kallat starta eget-bidrag. Men lagen ger tillstånd till tjänstledighet i . Det är en gammal lag som stiftades när svensk arbetsmarknad såg helt annorlunda ut, och den går inte i takt med dagens utmaningar eftersom vi behöver fler och växande företag. Därför finns några partier i kammaren som vill utöka tiden . Det är ett förslag som ligger mer i linje med hur svensk arbetsmarknad utvecklas . Första steget in på arbetsmarknaden är ofta ett vikariat. Men en anställd som är tjänstledig ersätts ytterst sällan eftersom företaget anser att tiden är för kort. Om reglerna utökas till får fler chansen och tryggheten att satsa på sin dröm utan att bli av med sitt anställningsskydd, och det ger fler en chans att få in foten på arbetsmarknaden. Det är bara att beklaga att den socialdemokratiska regeringen inte går i takt med de utmaningar och den utveckling vi har på svensk arbetsmarknad när man väljer att yrka avslag på förslaget med hjälp av Vänstern, , och Liberalerna. Att Vänstern och väljer att ställa sig bakom ett avslag har jag full förståelse för – det ligger i deras dna – men att och Liberalerna, som anser sig vara företagsvänliga partier, väljer att rösta nej är märkligt. Det går inte att debattera svensk arbetsrätt utan att komma in på EU och federalisternas påverkan på den svenska arbetsmarknaden. Det är en utveckling som tyvärr går i negativ riktning. är ett parti som värderar samarbete över nationsgränserna och ser positivt på att för en dialog med andra stater i olika former. Här har EU en viktig roll att fylla, vilket var grunden till skapandet av unionen . Därför är det oroande att se att man nu via den sociala pelaren utmanar nationers självbestämmande och nationella suveränitet. finns tyvärr politiska partier i kammaren som aktivt arbetar för att EU ska få mer inflytande på den svenska arbetsmarknaden och på allvar hota den svenska modellen, som har tjänat vårt land så väl. Det är bara att beklaga att regeringen, med förre statsministern i spetsen, öppnade ask och var drivande i inrättandet av den sociala pelaren utan att förstå dess konsekvenser för svensk arbetsmarknadspolitik och den svenska modellen. Det kan inte ha undgått någon i kammaren eller i landet. Genom EU:s förslag inom ramen för den sociala pelaren kan vi se att riktlinjer omförhandlas för att bli tvingande, och det är något som hotar hela den svenska arbetsrätten. Men jag ska, fru talman, inte bara stå här och klaga på regeringen. Den gör också bra saker. Jag är glad att regeringen tillsammans med säger nej till återinförandet av lex . Det är ett införande som skulle öppna för ytterligare hot mot den svenska modellen samt skapa en osund konkurrens på framför allt svenska byggarbetsplatser. Statistiken är tydlig här. Borttagandet av lex har inte försämrat tillgången till utstationerad arbetskraft utan i stället bidragit till kampen mot arbetslivskriminalitet och osund konkurrens. Det är områden där det fortfarande finns mycket att göra. Tillsammans med långtidsarbetslösheten utgör dessa områden de största problemen på svensk arbetsmarknad. 3 ALIREZA AKHONDI (C): Ämnet för dagen är arbetsrätt. Det är ett ämne som berör i sak och i magen, inte utan även historiskt. Mitt eget intresse för arbetsrätten som sådan har varit måttligt. Anställningsskyddsregler, utformandet av turordningskretsar, antalet undantagna vid uppsägning och processuella regler är i och för sig tillräckligt komplexa för att jag ska gå igång, men efter ett långt yrkesliv i det civila har jag kommit till insikt att det behövs förhållningsregler för både arbetsgivare och arbetstagare för att arbetsmarknaden ska fungera optimalt. Exakt gräns för var de förhållningsreglerna ska dras – där går skiljelinjerna mellan höger och vänster. Men låt oss komma ihåg följande. Tack vare den svenska partsmodellen har vi haft reallöneökningar i princip . Det har också varit få konfliktdagar, och det har i sin tur ökat företagens produktivitet. Låt oss fortsätta på den inslagna vägen. Låt mig förtydliga ytterligare. För mig är arbetsrätten en mångbottnad fråga. Anställningstrygghet eller jobbtrygghet? Det blir liksom den yttersta frågeställningen. För mig är svaret givet – för egen del väljer jag jobbtrygghet före anställningstrygghet . Det är bara att konstatera att arbetsmarknaden inte är statisk. Den förändras, ibland utan att lagstiftningen hänger med. Ta gigekonomins framväxt som exempel. Om vi verkligen vill ha innovation och trygghet för dem som anställer men också för dem som arbetar behöver vi ha en modern arbetsrätt som väger in intressen, balanserar och minskar riskpremien för dem som skapar jobben så att människor har ett arbete att gå till. Just nu skrivs ett stycke svensk historia. De största förändringarna av arbetsrätten sedan 1938 är förhoppningsvis snart ett faktum. Det har varit en lång och tuff resa. Många har försökt tidigare och stupat på mållinjen. Förändringar som inte ens var aktuella under åtta års borgerligt styre läggs snart på bord – tack vare . De största förändringarna sker dock inte på arbetsrättens område per se, utan det historiska är det gigantiska, världsunika omställningspaket som jag skissade på i mitt civila yrke. Äntligen adresserar vi den enskilt viktigaste pusselbiten för arbetsmarknadens funktionssätt, det vill säga människors möjligheter att ställa om under ett långt arbetsliv. Det är där frågan om jobbtrygghet får sin substans. Våra utbildningar räcker inte längre ett helt arbetsliv. Vi kommer att behöva ställa om ett flertal gånger för att kunna fortsätta göra oss gällande på arbetsmarknaden. Digitalisering, automatisering – ja, kärt barn har många namn. Det ställer stora krav på oss att ständigt kompetensutveckla oss, och statens roll i detta blir att facilitera till gagn för vårt samhälle. De här förändringarna kommer att beröra alla på svensk arbetsmarknad – de kollektivanslutna men också de icke kollektivanslutna. Den sistnämnda gruppen, som i princip alltid lämnas efter, får nu vara med på denna fantastiska resa. Dessa förändringar kommer att skapa rörlighet på svensk arbetsmarknad till gagn för grupper med svagare förankring i arbetslivet, till exempel unga och utrikesfödda. Nackdelen är att det tar tid innan strukturförändringar får effekt. De riktiga effekterna ser vi kanske först . Men låt oss vara stolta över att staten går in med över en konjunkturcykel och att parterna på svensk arbetsmarknad går in med minst lika mycket. Tillsammans tar vi ansvar för svensk arbetsmarknad på riktigt. Vi kommer att återkomma till den här debatten i samband med riksdagsbehandlingen av propositionerna, så jag avslutar den delen. debatteras främst de motionsyrkanden som respektive parti har lagt fram på arbetsrättens område. Vi har från sida ett flertal yrkanden i detta betänkande. De rör bland annat regelverk för ett flexiblare arbetsliv, en fråga som visat sig bli allt viktigare i och med pandemin. Men vi återkommer också till en centerpartistisk käpphäst, nämligen proportionalitet i stridsåtgärder och återinförande av lex . Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer i detta betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nummer 21. Avslutningsvis vill jag beröra frågan om de genomgripande inskränkningar i svensk partsmodell som riskerar att bli konsekvensen av EU:s alla förslag till direktiv på arbetsmarknadsområdet. Det här är ingen utveckling som vi från bejakar. Vi har rent av varnat för detta sedan Socialdemokraterna fick feeling och drev igenom den sociala pelaren. kommer förslag efter förslag – direktivet om minimilöner, direktivet om lönetransparens, direktivet om plattformsarbete, balansdirektivet, arbetsvillkorsdirektivet och så vidare. Det här är konsekvensen av Socialdemokraternas tondövhet. 4 (SD) replik: Jag har bara en kort fråga. Jag har lyssnat på Alireza Akhondi här och framför allt på i debatten och märkt att man verkligen tar täten i kampen för den svenska modellen, både i och här i riksdag. säger man kraftfullt och tydligt att man vill återinföra lex . är ett hot mot den svenska modellen. Ett återinförande kommer att bidra till lönedumpning med mera. Jag vet det av egen erfarenhet i byggbranschen. Jag jobbade på fältet när lex infördes i och såg konsekvenserna. Jag har också sett resultatet av att man tog bort lex . Det blev inte som och andra partier befarade. Jag skulle vilja höra hur Alireza Akhondi tänker när han med ena handen värnar den svenska modellen och med andra handen gärna vill skjuta den i sank. 5 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Jag tackar för frågan. Den svenska partsmodellen är fantastisk. Jag redogjorde just för de fantastiska resultaten av att vi har en bra och gedigen struktur på svensk arbetsmarknad, till exempel reallöneökningar och få konfliktdagar. Låt oss också komma ihåg att av svensk arbetsmarknad täcks av de av parterna slutna kollektivavtalen. Det är en utveckling som vi från sida faktiskt bejakar och tycker är rimlig – utan att för den skull glömma bort de icke kollektivanslutna, som också är viktiga att ha med på den här resan. När det gäller frågan om lönesättning och de parametrar som påverkar lönesättningen på svensk arbetsmarknad skulle jag behöva hålla ett föredrag. Jag skulle behöva en tavla där jag förklarar mekanismerna för hur löner sätts på svensk arbetsmarknad. Jag ska bespara kammaren denna utläggning, men jag kan konstatera att lex och de principer som omgärdar rätten att etablera sig i andra länder på den fria marknaden inte påverkar den svenska lönesättningsmodellen. Det är inte så det fungerar , och det behöver läsa in sig på lite mer. 6 (SD) replik: När jag lyssnar på Alireza Akhondi märker jag att han inte förstår eller inte vill förstå konsekvenserna av införandet av lex . Den påverkar visst den svenska arbetsmarknaden och den svenska lönebildningen. Vi kan gå tillbaka till byggbranschen. Där är det så att utstationerad arbetskraft kan ha avtal om lägsta avtalsenliga lön. En utstationerad byggnadsarbetare kan jobba i för . Det är fullt normalt. Snittlönen för en svensk byggnadsarbetare är , så det är en form av lönedumpning hur man än vrider och vänder på det. Alireza Akhondi menar alltså att svenska byggnadsarbetare helt enkelt har för bra betalt. Jag vet inte hur det rimmar med bevarandet av den svenska modellen, där det faktiskt är parterna som kommer överens om lönesättningen. Jag uppmanar Alireza Akhondi att gå ut i verkligheten och titta på vad lex gjorde på den svenska byggmarknaden och vad det innebar för svenska löntagare. Jag fick själv vara med om att varsla och säga upp personer på mitt företag för att vi inte kunde konkurrera med de företag som använde utstationerad arbetskraft. Att det inte påverkar svenska löner, som Alireza Akhondi står här i kammaren och säger, stämmer absolut inte. 7 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Jag har haft ett långt civilt yrkesliv innan jag blev riksdagsledamot, bland annat som arbetsmarknadsexpert hos en arbetsgivarorganisation. Just frågan om lönebildning är alltså ingen nyhet. Uppläxningen om hur lönerna sätts på svensk arbetsmarknad skulle jag vilja undanbe mig. När det gäller byggbranschens utmaningar har vi en del strukturella problem kring kompetensförsörjning. Detta gör att företagen känner sig nödgade att söka kompetens utomlands. Dessa strukturproblem får vissa konsekvenser. Vi ser till exempel att det finns en ganska utbredd arbetslivskriminalitet inom byggsektorn. Detta är inte en utveckling som bejakar på något sätt, utan vi ser samma problem som . Men metodiken för att angripa frågan slutar inte med att man ska göra inskränkningar i den fria rörligheten och företagens möjligheter att etablera sig på svensk arbetsmarknad. 8 CICZIE WEIDBY (V): En stark arbetsrätt är avgörande för arbetstagarnas trygghet på arbetsmarknaden. Det ger den enskilde arbetstagaren ett grundläggande skydd mot arbetsköparnas godtycke. ger det arbetstagarna en kollektiv styrka. En stark arbetsrättslagstiftning bidrar således till att utjämna de i grunden ojämlika maktförhållandena mellan arbetstagare och arbetsgivare. Det mesta av de faktiska relationerna på den svenska arbetsmarknaden regleras i kollektivavtal. Detta är en god ordning som ger stabilitet och flexibilitet. Avtalen förhåller sig dock till lagens bestämmelser. Problem som inte förutsågs vid lagens utformning eller som direkt uppstått genom förändringar i lagen adresseras ofta i kollektivavtalsförhandlingar, men det betyder inte att lagstiftningsprocessen kan bortse från dem. Under har lagen om anställningsskydd, LAS, successivt urholkats. Turordningsreglerna har ändrats, tiden för återanställningsrätt har förkortats och allmän visstid har införts. Utöver detta har praxis, genom arbetsköparnas faktiska agerande och domar i Arbetsdomstolen, helt klart förskjutits i arbetsgivarvänlig riktning. Andelen otrygga jobb har ökat, och den fackliga organisationsgraden har minskat. Arbetstagarnas trygghet har därmed stegvis försvagats, liksom arbetstagarnas gemensamma styrka. Arbetsköparnas makt har stärkts på bekostnad av arbetstagarnas trygghet. har elva reservationer i detta betänkande, och jag hade väldigt gärna velat lyfta dem alla. Men med respekt för att ni inte vill höra mig mässa och för att voteringen inte ska bli så vansinnigt lång väljer jag ändå att endast lyfta reservation nummer 6. Tidsbegränsade anställningar fyller en nödvändig funktion på arbetsmarknaden. Det måste gå att ta in vikarier när anställda är föräldralediga eller sjuka eller kommer in i , till exempel. Och det måste gå att anställa extrapersonal vid tillfälliga arbetsanhopningar eller när det behövs specifik kunskap . Men problemet är att många arbetsköpare systematiskt använder de tidsbegränsade anställningarna. Detta ger dem en otrolig flexibilitet i stunden, som går ut över de anställda men också över stora, viktiga samhälleliga värden. I den ursprungliga versionen av LAS fanns en tydlig reglering av tidsbegränsade anställningar.