prot · H90957 · 2022-01-21 00:00:00 — Men jag upplever inte att det räcker. För att stärka tryggheten för arbetstagarna krävs ytterligare regleringar i lag. Ska jag ljuga om en heltidssysselsättning för att få ett jobb? Frågan, som ställdes på Flashback, kan tyckas väldigt märklig. Det handlar om en person som har blivit erbjuden ett jobb via ett bemanningsföretag. Men det finns ett problem: För att få jobbet kräver företaget att han antingen redan har ett annat jobb eller att han pluggar. Någon skriver: Vad är det för dumheter? Hoppa på någon lökig kurs som du kan läsa vid sidan av utan att behöva anstränga dig särskilt mycket, föreslår någon annan. Flashback är ju ett forum med många ganska oseriösa diskussioner, men den här frågeställningen är fullt seriös. Den är också återkommande i sociala medier. Kravet på att den arbetssökande ska vara student eller ha en ”annan huvudsaklig sysselsättning” visar sig vara mycket vanligt, framför allt när det gäller lager- och terminalarbete. I tidningen kan vi läsa om som är bemanningsanställd och inhyrd till lagret. Men det är inte hans enda jobb – han har ett till eftersom det är ett krav. Han får ett nytt anställningskontrakt var sjätte månad, men utan att vara garanterad , och får han ett nytt schema. Så har det hållit på på samma arbetsplats. Vad är då vinsten för arbetsgivaren med att ha det på det här viset? Jo, det är såklart att man får arbetskraft som kan göra de tyngre och lite tråkigare jobben. Man kan liksom plocka fritt vilka man vill ha. Som jag skrev i min interpellation presenterade Socialdemokraterna och LO inför valet ett förslag om att stärka den här regleringen. Det var alltså 2014. Trots det lade S-MP-regeringen inte fram några sådana lagförslag, varken under den förra mandatperioden eller under den här. Jag undrar därför varför ministern inte tagit några initiativ för att stärka regleringen, trots att ni tidigare drivit den frågan. Är det något som Socialdemokraterna bara säger när man är i opposition eller i en valrörelse? 10 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Tack, Ciczie Weidby, både för ditt stora engagemang i de här frågorna och såklart för att du tar upp den här viktiga frågan! är det här ett tillfälle för mig att tydliggöra något som kanske missuppfattats. Det vi gör nu är att gå fram med förändringar i själva lagstiftningen. Jag vill vara tydlig med en sak, och det är att jag som arbetsmarknadsminister och med erfarenhet av den svenska arbetsmarknads- och partsmodellen inte kommer att överpröva något kollektivavtal som parterna har tecknat. Hur kollektivavtalen verkar och fungerar är upp till parterna att hantera och utveckla. Jag tar ansvar för lagstiftningen och för de politiska reformer som vi lägger fram. Jag vill klargöra att permanenta arbetskraftsbehov inte ska tillgodoses genom inhyrning. Trygghet för vanligt folk innebär att alla som kan jobba har ett jobb att gå till, att man kan försörja sig på det, att den som jobbar har en god arbetsmiljö och att man också har förutsägbara arbetsvillkor. Det är centralt. Regeringen genomför nu den största trygghets- och frihetsreformen på svensk arbetsmarknad i modern tid. En viktig del i denna reform är just ökad trygghet för dem som har otrygga anställningar. I dagens uthyrningslag finns det inga begränsningar av möjligheten att hyra in personal. Det här, Ciczie Weidby, ändrar vi på . Vi ändrar på det här . Med den nya lagen ska arbetstagare som genom uthyrning varit placerade på samma kundföretag i sammanlagt mer än 24 månader av 36 månader erbjudas en tillsvidareanställning på det företaget. Sker inte detta ska arbetstagaren i stället ha rätt till ersättning från kundföretaget som motsvarar två månadslöner. Att främja möjligheterna för inhyrda arbetstagare att få en tillsvidareanställning hos kundföretaget är framför allt viktigt för de arbetstagare som har tidsbegränsade anställningar hos bemanningsföretaget. Det är viktigt att ta ansvar för lagstiftningsdelen i detta. När det gäller kollektivavtalen och hur de utvecklas anser jag att vi i riksdag och regering gör bäst i att fortsätta se till att det är parterna som hanterar kollektivavtalen och inte vi politiker. 11 CICZIE WEIDBY (V): Det här är verkligen en hjärtefråga också för mig. Jag har även jobbat inom bemanningsbranschen själv. Jag har jättelång erfarenhet av lagerarbete, och jag är medlem i Handels . säger att trygghet och förutsägbarhet för alla arbetstagare på svensk arbetsmarknad är en hjärtefråga. Men hur det än är med det är det väldigt många av de arbetstagare som har korta visstidsanställningar på bemanningsföretag, de som Arbetets granskning handlar om, som inte upplever vare sig trygghet eller förutsägbarhet. De tvingas att ha flera parallella tillfälliga anställningar, har ingen garanterad arbetstid eller inkomst och får nya scheman . Det är liksom inte värdigt svensk arbetsmarknad att ha det på det viset. Frågan är också vem som ska ha de här anställningarna. Som det ser ut nu är det väldigt många unga män, ofta utrikesfödda, som inte får någon annan anställning. Hur ska man komma in och bli en fullvärdig medborgare och arbetare om man inte kan få en ordentlig anställning? Jag vill också ta upp att sa att lagen om anställningsskydd är semidispositiv, det vill säga att arbetsmarknadens parter i stor utsträckning har möjlighet att träffa kollektivavtal som avviker från lagen. Det är en grundläggande del av den svenska arbetsmarknadsmodellen. Så är det, och precis som säger är det kollektivavtalen som skapar ordning och reda. Men det visar också vilken otroligt flexibel lagstiftningen vi har och hur lätt det är att hitta kryphål som sedan utnyttjas på ett sätt som försämrar arbetstagarnas villkor. Vi vet ju att kollektivavtalen stiftas utifrån vad lagtexten säger. berättar om partsöverenskommelsen och förbättringen. Jag tror ändå att risken är stor, till och med överhängande, att det inte kommer att leda till några större förbättringar utan i stället till att man staplar sådana här perioder på hög och att man bara flyttar en person från en plats till en annan, precis som man har möjlighet att göra med andra typer av visstidsanställningar. Det är ju så den svenska arbetsmarknaden ser ut. Vi har lätt världens mest flexibla arbetsmarknadslagstiftning i . Med utgångspunkt i det undrar jag vad du vill göra för att komma till rätta med osäkra anställningar inom bemanningsbranschen. (FÖRSTE VICE TALMMANEN: Jag vill påminna er båda om att vi talar genom talmannen och inte använder du eller ni.) 12 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Det är inget tvivel om att tryggheten för vanligt folk behöver öka och att vi behöver skapa en tryggare arbetsmarknad. Det här är ett område där det varit viktigt att se till att vi kan förbättra villkoren. Jag var ordförande i när TCO anmälde dåvarande regering till när det gällde rätten som tidigare fanns för arbetsgivare att stapla olika typer av tillfälliga jobb på varandra i all evighet. Det är klart att lagstiftningen är oerhört central. Vi ska se till att vi har lagstiftning men också lita på parterna, för det är de som kan utveckla sina kollektivavtal och anpassa dem utifrån hur villkoren ser ut i olika branscher. Det är en modell som tjänar väl och som det finns stort stöd för här i riksdag. När det gäller lagstiftningen och de förslag som vi har fått via partsöverenskommelsen vill jag lyfta fram några saker som vi gör. Vi kommer att återkomma med både lagrådsremisser och en proposition . Det handlar bland annat om att stärka skyddet eller vidta åtgärder när det gäller inhyrning. Det handlar om hyvling – att arbetsgivare faktiskt har möjlighet att hyvla ned arbetstiden och säga till en arbetstagare att kan du bara jobba i den här butiken. Den typen av fenomen sätter vi stopp för. Man ska kunna få en omställningstid som löntagare. Vi ska också se till att den som har en visstidsanställning mycket snabbare kvalificerar sig till en tillsvidareanställning. Det är väldigt viktigt för att skapa ökad trygghet på svensk arbetsmarknad. Jag var ute och pratade med ett gäng skyddsombud. Jag berättade om den stora reform som vi kommer med och sa att det är den största frihets- och trygghetsreformen på svensk arbetsmarknad i modern tid. Då var det en som räckte upp handen och sa: Nej, jag håller inte med; det här är den största jämställdhetsreformen på svensk arbetsmarknad i modern tid. Hon såg nämligen att detta på många sätt träffar just kvinnogrupper, i vård och omsorg och inom handeln – där finns även många män förstås. Detta kommer såklart att göra skillnad för vanligt folk. Det är en reform som innebär ökad flexibilitet för våra arbetsgivare. Det har varit tufft för många arbetsgivare . Inte minst under pandemin har man kunnat se vikten av förutsägbara villkor för våra företag och arbetsgivare. Men den ökar också tryggheten för löntagarna, inte minst för dem som har de mest otrygga anställningarna. Jag är väldigt stolt över att vi kommer att gå fram med förslag till lagstiftningsförändringar på detta område. Jag ser också hur viktigt det är att vi fortsatt har respekt för partsmodellen och tilltro till kollektivavtalsmodellen samt att kollektivavtalen fortsätter att utvecklas så att de är uppdaterade och anpassade utifrån de villkor som gäller på svensk arbetsmarknad här och . Jag är helt övertygad om att vi kommer att se hur kollektivavtalen fortsätter att utvecklas. Det sker i princip . Det finns över 600 kollektivavtal på svensk arbetsmarknad, som reglerar de specifika villkoren för branscher och särskilda sektorer. Detta är jag oerhört stolt över, och vi ska tillsammans vara väldigt rädda om kollektivavtalsmodellen. 13 CICZIE WEIDBY (V): Jag lovar, fru talman, att jag ska bli bättre på att tala genom dig. blir man lite uppjagad av debatten. Jag vill tacka för svaren. Är det något jag har respekt för, fru talman, är det kollektivavtal och den självständighet som fackförbunden har att träffa avtal på sin marknad. Men något jag också har lärt mig och sett tydligt är hur svårt det var, till exempel när man med lagstiftning gick in och försämrade anställningarna och de allmänna visstidsanställningarna kom in, att träffa ett avtal som reglerade bort den typen av anställningar. Hur det än är lägger lagstiftningen golvet för vilken typ av avtal som kan träffas med arbetsgivaren. Att exempelvis vara anställd på ett bemanningsföretag innebär väldigt många nackdelar. Man har sämre arbetsmiljö, och man har lägre grad av inflytande över till exempel sina arbetsuppgifter och får oftast göra de sämre och lite tråkigare arbetsuppgifterna. Bemanningsanställda har korta anställningar och så vidare. tycker att bemanningsföretagen måste regleras och helt försvinna från den svenska arbetsmarknaden. Jag konstaterar att arbetsmarknadsministern och Socialdemokraterna inte vill stärka regleringen av in- och uthyrning, som till exempel Handels vill. Det är bra att detta blir tydligt för väljarna. 14 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Jag vill tacka Ciczie Weidby för interpellationen. Jag vill vara mycket tydlig med att regeringen avser att ta hand om partsöverenskommelsen, som innebär både ökad flexibilitet för våra arbetsgivare och ökad trygghet för löntagarna. Inte minst de som har de mest otrygga anställningarna och anställningsförhållandena kommer att märka skillnad. Det är oerhört viktigt, det vi gör . Jag tror, fru talman, att vi i grunden är överens om att vi behöver stärka skyddet för dem som har de otrygga anställningarna och om att frågor som rör kollektivavtal bäst hanteras av parterna själva och inte av oss politiker. Jag skulle vilja avsluta med att upprepa det jag sa inledningsvis. Trygghet för vanligt folk handlar om att ha ett jobb att gå till. Alla som kan arbeta ska arbeta. När man kommer till jobbet ska man ha trygga och goda villkor. Man ska kunna känna trygghet på arbetsmarknaden, få möjlighet att utvecklas och kunna ha ett anständigt liv. Jag vill avslutningsvis säga, fru talman, att jag med tanke på min nya portfölj som jämställdhetsminister inte nog kan understryka hur centralt det är att se till att alla har rätt till ett arbete, en egenförsörjning. Det är detta som i grunden ger frihet, gemenskap och utvecklingsmöjligheter. Det ska vi aldrig glömma bort. Det är också en viktig del av jämställdhetskampen att se till att fler kvinnor får bättre anställningsförhållanden, har ett arbete att gå till och på det sättet också kan leva i frihet och självständighet. Kvinnans plats är på jobbet, helt enkelt. Tack, Ciczie Weidby, för interpellationen! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:195 om trygghet för lärare i skolan 15 Statsrådet (S): har frågat mig om jag anser att vi har ett problem med otrygghet för lärare på skolor, vad jag avser att göra för att lärare ska vara trygga på sin arbetsplats, om jag anser att skollagen är tillräcklig vad gäller lärares befogenheter i klassrummet samt om jag avser att vidta några åtgärder utifrån min bedömning. Svensk skola behöver bli tryggare för såväl elever som lärare. Varje gång en lärare känner sig otrygg är det ett problem för skolan och hela samhället. Det är en självklarhet att alla lärare ska kunna känna sig trygga på sin arbetsplats. Hot, våld och kränkningar mot lärare och övrig skolpersonal får aldrig accepteras. Regeringen har därför genomfört och genomför nu en rad konkreta åtgärder för att stärka tryggheten och studieron i skolan. En viktig del i detta arbete är att stärka lärares och annan personals befogenheter. Regeringen har även fattat beslut om ändringar i läroplanen för såväl grund- som gymnasieskolan. Ändringarna började gälla och tydliggör rektorns särskilda ansvar för tryggheten och studieron i skolan. Även elevernas ansvar för att visa respekt för skolans personal och andra elever anges nu i läroplanerna. Regeringen har också gjort satsningar på pedagogiskt ledarskap, och erbjuder stöd och kompetensutveckling för både lärare och rektorer i denna fråga. Men mer behöver göras. Lärare ska känna att de har hela samhällets stöd när de upprätthåller en trygg skolmiljö. För att skapa ett tydligare och bättre fungerande regelverk för trygghet och studiero i skolan har en nationell plan för trygghet och studiero tagits fram (Ds 2021:13). Den har som syfte att ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete för ökad trygghet i utbildningen och studiero i undervisningen. Planen innehåller förslag om bland annat tydligare styrning, en förstärkning av det förebyggande arbetet samt tydligare befogenheter för skolans personal att ingripa när situationen kräver det. Promemorian innehåller även förslag som innebär att elever som hotar eller utsätter andra elever eller skolpersonal för våld lättare ska kunna stängas av eller omplaceras. Andra förslag innebär att mobiltelefoner inte ska användas på lektionerna om inte läraren tillåter det och att möjligheterna att omhänderta mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning ska öka. Promemorian har remitterats, och förslagen bereds nu inom . Avslutningsvis vill jag understryka vikten av att alla lärare bemöts med respekt för sitt viktiga uppdrag. Den professionella styrkan och tilliten till den egna förmågan bygger en lärare inte ensam utan tillsammans med andra, inte bara kollegor, rektorer och huvudmän utan även vårdnadshavare och resten av samhället. Ska vi lyckas med detta måste vi sluta upp bakom lärarna. Hela samhället behöver se skolan som en gemensam bildningsinstitution och inte som en tjänst på marknaden, där elever är kunder och lärare är leverantörer. 16 (M): ”Slagen av elev. Hotad av elev att jag inte skulle finnas mer och eleven drog sitt finger över halsen. Kallad idiot, hora, värdelös m.m.” ”Spottad på. Fått spadblad tryckt mot halsen. ”Elever som får utbrott och slänger bollar, stolar. Kastar mot elev … Elever som skriker att man är dum i huvudet/elak m.m. Bråk mellan elever. Vårdnadshavare har anklagat mig för att jag försökt trycka ner elev då elev har följt ordningsregler.” ”Filmer på TikTok, kränkande kommentarer från elever.” ”Elever har i smyg tagit bilder på min byst och lagt ut på nätet med nedlåtande kommentarer.” Detta är verkligheten i våra skolor. gjorde en rapport var det ungefär en fjärdedel av lärarna på högstadiet som uppgav att de hade blivit utsatta för hot eller våld i skolan. lät göra ytterligare en undersökning uppgav mer än hälften av våra lärare att de blir utsatta för fysiskt våld av elever. Detta är situationen i svensk skola. Jag tror att jag och statsrådet delar insikten om att duktiga lärare och rektorer som är trygga på arbetet och trivs i skolan och trygga och lugna elever i klassrum med studiero är förutsättningen för att man över huvud taget ska kunna bedriva kunskap på en hög nivå. Den situation som råder i våra klassrum – inte på alla skolor, men uppenbarligen på mer än hälften av dem – är helt oacceptabel. Så kan vi inte ha det! Detta är naturligtvis en av anledningarna till att 16 058 elever lämnade årskurs 9 utan behörighet att läsa vidare, hänvisade till en ganska mörk framtid. Jag har frågat statsrådet om det inte är otroligt alarmerande uppgifter som redovisar och vad statsrådet ämnar göra åt detta. 17 Statsrådet (S): Jag delar den bild av händelsernas allvar som återger. De fall där lärare eller andra elever kränks är inte acceptabla. Vi kan alltid göra mer. Men det som räknas är handlingskraft. I egenskap av skolminister har jag och den här regeringen därför fattat beslut om förändringar i läroplan. Som jag läste upp tidigare tydliggör vi rektors ansvar, och också elevers skyldigheter har tydliggjorts. Ökade befogenheter jobbar vi nu på, liksom möjligheter till omplacering och att stänga av elever. Vi gör satsningar på kompetensutveckling. Handlingskraft finns alltså. Men det finns också andra saker som är viktiga i detta. Det handlar om kollegor till lärare i skolan. Därför är de satsningar på 6,5 miljarder som den här regeringen har fattat beslut om viktiga delar. Vi är också fast beslutna om att fatta beslut som kommer att påverka segregationen. Låt mig dock tydliggöra att det finns vissa skolor som har väldigt tunga uppdrag i jämförelse med andra. Därför är det viktigt att vi ser över de fall då segregationen gör det svårt för lärare att vara trygga på sin arbetsplats. Det är också viktigt för alla i skolan, både lärare och elever, att det finns en läroplan som tydliggör ansvar och också att alla förstår vad man ska kunna och lära sig. Det är en förutsättning för studiero och trygghet. Men inte bara den här planen, som handlar om lärares ökade befogenheter, vad rektorer har för ansvar och möjligheten att omplacera, eller annat är viktiga satsningar, utan även att vi ser över skolsystemet. Det blev en försämring i svensk skola den dag då fick en skola där läraren är på gränsen till servicepersonal. Det är en marknadsskola där elever har väldigt mycket makt, för de är kunder och kan byta skola, och det är faktiskt möjligt för vårdnadshavare eller elever att påverka hur läraryrket ska utövas. Den demokratiska kontrollen och kontrollen över skolmarknaden är också ett sätt att ta kontroll över det som händer i klassrummet och samhället. 18 (M): Det är fascinerande hur olika vi kan se på skolans problem. Det är verkligen intressant, men det är också ganska bedrövligt. Vi har en situation i svensk skola där hälften av lärarna säger att de har blivit utsatta för våld. Hälften av eleverna säger också att de har blivit utsatta för brott under skoldagen, enligt Brås undersökning. Var fjärde elev på mellanstadiet har ont i magen och säger att de sällan eller aldrig känner sig trygga i skolan. Då står statsrådet och talar om marknadsskola och lärare som servicepersonal som problemen i svensk skola. Det hör inte hemma i den här debatten, fru talman, och det överensstämmer inte med verkligheten. Socialdemokraterna har haft makten . Skolan är snart i fritt fall. Vart fjärde barn i årskurs 6 klarar inte skolan, och mer än hälften av lärarna har blivit utsatta för våld. Det måste vi väl ändå vilja göra något åt? I sin undersökning visar också att var femte lärare som jobbar i skolan överväger att sluta just beroende på situationen med hot, våld, och stök i skolan. fattas det lärare. fattas det 12 000 lärare, något som många av oss är oroliga över och undrar hur vi ska lösa. Ska vi i stället behöva vara oroliga för att ännu fler lärare ska lämna yrket? har vi 35 000–40 000 utbildade lärare som har valt bort att arbeta i svensk skola. När SCB 2017 lät göra en undersökning var det av lärarna som svarade att stök och våld och bristen på åtgärder mot detta i svensk skola var anledningen till att de valt att lämna yrket. Då pratar ett statsråd från den regering som varit ansvarig för detta om marknadsskola och att vi ska återta kontrollen. Jag tycker att det är pinsamt att statsrådet inte ser allvarligare på situationen att varannan lärare har blivit utsatt för våld under skoldagen. 19 Statsrådet (S): lyssnar inte riktigt på vad jag säger. Vi har infört väldigt många reformer, också när det gäller läroplanen, som tydliggör ansvaret. Vi inför nu tydligare regler när det gäller befogenhet och möjlighet att omplacera och stänga av elever. Vi har också gjort unika satsningar på att lärare ska få kollegor, så att en lärare inte ensam ska ha stora klasser. Jag vill också påminna om att en skola som genomsyras av stress, press och utslagning – väldigt mycket stress inom skolans område – infördes . Det var en läroplan som gjorde det väldigt svårt att förstå vad man skulle kunna, och det skapade väldigt mycket oro i skolan, inte bara i lärarkåren. En annan sak som har hänt är att det har blivit svårare att komma in på gymnasiet. Då kan man tro att det är en höjning av kraven, men det har snarare varit tvärtemot, bara mer utslagning. Segregationen är ett annat spår. Här kommer vi att lägga fram förslag om ett skolval som gör det möjligt för alla att byta skola, inte bara de som har paxat skolplatser. Vi ser också till att de skolor som har mest utmaningar, där det också finns mest oro, får mer pengar. Det är viktigt att vi inte bara gör de saker vi har gjort utan att vi också gör mer saker. Det är därför vi nu har en väldigt stressig period i med väldigt mycket positiva förslag för just elever och framför allt lärare. Vi försöker återta kontrollen över välfärden – det är vårt syfte. Det blir nämligen väldigt svårt så länge vi ser att pengar inte går dit de ska. Vi har en segregerad skola där vissa lärare inte bara ska undervisa utan även ska hantera väldigt mycket sociala problem. Halva klassen är kanske nyanländ. Andra har andra sociala problem. Därför måste samhället och vi som är demokratiskt valda politiker faktiskt ta ansvar. Vi kan inte bara säga att marknaden kommer att sortera upp detta och göra det bästa, utan det handlar om en helhet. Är det kaos på skolmarknaden med en fri marknad kommer det lätt att bli kaos med elever också. Här gäller det att vi tar kommandot och att vi ger befogenhet till dem som är närmast eleverna. Det är det som våra förslag syftar till. Framför allt ska lärare få kollegor. Pengar ska gå till elever och lärare och inte till vinster i välfärden. 20 (M): Det är intressant att statsrådet hänvisar till läroplanen som orsak till att hälften av lärarna har blivit utsatta för våld. har Socialdemokraterna innehaft regeringsmakten – – och det blir bara stökigare och stökigare i skolan. Det är det som min interpellation handlar om. Skolan är en av största arbetsplatser, med ovärderliga lärare som är nödvändiga för att ska få tillväxt och för att vi ska få lyckliga och väl fungerande samhällsmedborgare. Hälften av lärarna upplever att det är kaos i skolan, och var femte lärare funderar på att sluta för att det är så stökigt i skolan. Detta är statsrådets svar på det – det är i och för sig tre förslag som vi moderater länge har drivit.