prot · H90976 · 2022-03-01 00:00:00 — Ett planarbete i kommunen från idé till verklighet tar och kräver enligt mitt tycke alldeles för många utredningar och tidsödande processer, som Lantmäteriet tar på sig om man vill göra avstyckning. Lägg därtill överklagandetiden och möjligheten för den som så önskar att förhala en byggnation. Allt detta leder till att det kan ta väldigt innan den nya fastigheten står på plats. Givetvis är det olika delar i samhället som samverkar eller inte samverkar. Tiden blir därför lång, och alla delar är det inte vi som kan påverka. Men en del är faktiskt ansvar. En del är länsstyrelsernas ansvar, en del är rättsväsendets ansvar, en del är kommunernas ansvar och en del är faktiskt den enskildes ansvar. Varje del och varje process måste fundera på hur man kan hjälpa till att minska sträckan och tiden från idé till färdigt hus. Men något som vi kan göra och göra något åt är Lantmäteriet och dess verksamhet. Vi kan se till att den används effektivt och till rätt ändamål. För ett stort antal verksamheter och för hela samhällsbyggnadsprocessen är Lantmäteriets insatser av avgörande betydelse, vill jag påstå. Bostadsbyggandet kräver bildande av nya fastigheter, och byggandet av järnvägar kräver markupplåtelser med stöd av fastighetsbildningslagen, ledningsrättslagen och anläggningslagen. Landsbygdens näringsliv gör affärer där fastighetsregleringen och avstyckningen är avgörande för etablering av nya företag och utveckling av företag på landsbygden. Enligt vår uppfattning skulle det gynna alla parter att fortsätta att effektivisera plan- och byggprocessen genom en digital planprocess och att i ett första steg införa öppna geodata för den offentliga sektorn i . Jag vill hävda att digitaliseringen i många stycken är i sin linda i . Vi har byggt motorvägarna för digitaliseringen, vi har kapaciteten i form av produkter men vi har inte tagit till oss att använda digitaliseringen fullt ut. Här har Lantmäteriet försökt att ligga i framkant, och det ska de ha en eloge för. De har tagit fram en färdplan för att kunna möjliggöra öppna geodata. En användning fullt ut av digitaliseringen kan effektivisera och underlätta många administrativa delar av Administrationssverige som det skapar möjlighet till enklare och snabbare beslutsförmågor. Detta skapar ett behov av harmonisering av system och av att kunna byta information ohämmat för att på olika sätt använda samma information . Vi måste alla våga släppa sargen och släppa in andra för att vinna något i andra änden. Det är där jag tror att digitaliseringen kan göra någonting. Öppna geodata bör vara fria för den som använder dem, och det skulle vara en början på ett framgångsrecept som andra länder redan har påbörjat. Jag vill avsluta med att säga att det är glädjande att se att regeringen nu har lagt fram en proposition, precis som från sa, om att man ska underlätta för att ändra andelstalen i samfällighetsföreningarna. Det är något som vi kristdemokrater har drivit framåt, och jag tror att det är ett steg på vägen. Vi hoppas att det ska vinna gillande också i . Med detta yrkar jag bifall till reservation 2. 41 (S): debatterar ett motionsbetänkande från allmänna motionstiden rörande fastighetsrätt. Men mina tankar är på annat håll. Jag tänker på den fruktansvärda situationen i och den katastrof den innebär för det ukrainska folket. I går fattade beslut om ekonomiskt och militärt stöd till kamp för frihet och demokrati. Mina tankar går till och det ukrainska folkets frihetskamp. måste dock det demokratiska arbetet i riksdag fortgå. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Vi socialdemokrater är tydliga med att vi måste vända på varenda sten för att bryta segregationen och knäcka gängen – för att kan bättre. Vi behöver ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden – för att kan bättre. Vi ska leda klimatomställningen och skapa framtidens jobb – för att kan bättre. I arbetet med att bryta segregationen är fastighetsrätt ett oerhört viktigt och kraftfullt verktyg, både för att vi ska kunna hålla uppe bostadsbyggandet och för att vi ska kunna ha en ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar samhällsutveckling. På det här området har det, menar vi socialdemokrater, på ett olyckligt sätt plockats bort verktyg för kommunerna att arbeta med strategiska markfrågor, förebygga segregation och motarbeta kriminella organisationer. Jag talar om förköpslagen, som den moderatledda regeringen avskaffade . Det fanns berättigad kritik mot den dåvarande förköpslagen, men i stället för att genomföra en modernisering valde den moderatledda regeringen att helt avskaffa lagen. Vi socialdemokrater vill att en ny och modern förköpslag införs i . Det är ett verktyg som verkligen behövs om kommunerna ska kunna ha rådighet och kontroll över samhällsutvecklingen, bryta segregationen och knäcka de kriminella gängen. En utredning om möjligheten att införa en moderniserad lag om förköpsrätt bereds i . Det tycker jag är mycket bra. Ett av de förslag från allmänna motionstiden som behandlas i betänkandet handlar om ersättningsreglerna i anläggningslagen, precis som vi har hört tidigare talare nämna. På det området har, så som också har nämnts, regeringen redan lämnat ett lagförslag för att förenkla för gemensamhetsanläggningar att ändra andelstalen med syftet att göra det flexiblare, enklare och billigare för samfällighetsföreningar att ändra delägarnas andelstal. planerar att påbörja beredning av propositionen . Den andra frågan i betänkandet som jag tänkte ta upp rör geodata. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen bör prioritera att möjliggöra att ytterligare geodata, bland annat från Lantmäteriet, blir tillgängliga i största möjliga mån för både myndigheter och allmänhet. Enligt tillkännagivandet bör regeringen också återkomma med förslag på lämpliga finansieringslösningar och skynda på arbetet med standardisering av geodata. Tillkännagivandet får väl betraktas som en markering från av att frågan är viktig, för på detta område har regeringen ett pågående och väl strukturerat arbete. Regeringen gav Lantmäteriet i uppdrag att utreda förutsättningarna för en samordnad digital samhällsbyggnadsprocess. gav regeringen i uppdrag att redovisa lösningar, kostnader och en genomförandeplan för hur infrastrukturen för geodata bör utvecklas för att möjliggöra ett nationellt tillgängliggörande av alla geodata inom samhällsbyggnadsprocessen. Regeringen gav också Lantmäteriet i uppdrag att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen. Lantmäteriet lämnade sin slutrapport till regeringen , och rapporten bereds i . På samma sätt pågår motsvarande arbete hos och med att skapa en säker och effektiv tillgång till grunddata och ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn. Även dessa del- och slutrapporter bereds i . Som du hör, fru talman, saknas fog för ytterligare tillkännagivanden så som föreslås i reservationen från , om tillgång på geodata. För övrigt anser jag att vinster i välfärden bör förbjudas. 42 (KD) replik: Det verkar som att vi i alla fall har samma syn när det gäller digitaliseringen i , det vill säga att det kan vara bra för samhället, både det civila samhället och den administrativa delen, att man kan ha öppna data och använda dessa på olika sätt. Man ska inte behöva göra samma sak eller samma procedur . Det som skiljer Socialdemokraterna och åt är synen på hur detta ska bli tillgängligt. Vi har uppfattningen att detta ska vara öppet och tillgängligt för alla och att det ska betalas på ett sätt som gör att varje enskild inte ska behöva betala när man använder det, oavsett om det är en myndighet, ett företag eller något annat. Socialdemokraterna är fortfarande svaret skyldiga när det gäller hur man ska finansiera detta. I alla upptänkliga utredningar och föredragningar man försöker göra är detta fortfarande inte tillgängligt och öppet för alla utan bara för dem som betalar, ibland inte för dem heller. Min raka fråga är: Är Socialdemokraterna beredda att göra detta öppet och fritt för var och en och finansiera det på något annat sätt? Givetvis ska det ju finansieras på ett eller annat sätt. 43 (S) replik: Jag delar bild att vi nog samfällt i den här kammaren ser väldigt positivt på digitaliseringens möjligheter. Just arbetet med att tillgängliggöra offentliga data är ett arbete som också sker inom ramen för EU-samarbetet. Där har man pekat ut vilken typ av data som man bör prioritera att tillgängliggöra först, men också hur man ska kunna ta betalt i de fall man anser att den som använder data också ska betala för dem. Detta arbete behöver alltså harmoniseras med övriga EU-länder så att vi får en enhetlighet i detta. Sedan är det ingenting som hindrar att ett enskilt land går före och släpper data fritt för användning och finansierar det med skattemedel. Där har vi, precis som påpekar, inte satt ned foten . Personligen tror jag att det, precis som vi hörde ledamoten från föra fram, finns så otroligt stora samhällsekonomiska vinster med att tillgängliggöra data att det är en riktning som vi borde gå i. Sedan får man återkomma till hur finansieringen i så fall ska se ut. 44 (KD) replik: Alla partier har på något sätt framhävt att Lantmäteriet faktiskt jobbar ganska bra med denna del. Det de behöver är det politiska systemets stöd att kunna göra detta tillgängligt för alla. Jag brukar ibland tänka när det gäller digitalisering att man ska låta tusen blommor blomma. När man låter tusen blommor blomma brukar det bli tio tusen blommor. Det är på något sätt så man måste tänka när det gäller digitaliseringen. Vi tjänar på att göra det öppet. Fler kan ta vara på det, fler kan vara innovativa med digitaliseringen och fler kan hitta på nya sätt att använda den information som uppstår. På det sättet blir det en vinst för hela samhället. Den kostnad som vi skulle ta från staten när det gäller detta är ganska försumbar, precis som ledamoten från sa i talarstolen. Jag tror att skiljelinjen i kammaren inte går vid om vi ska använda detta eller inte eller vid hur vi ska använda det, utan det handlar om hur vi betalar. Det finns två olika sidor i detta, och just nu finns det bara en sida, det vill säga vi tycker att det ska vara öppet och fritt. Den andra sidan talar inte om hur de vill ha det. Jag skulle önska att man är tydlig från regeringssidan med hur man vill betala detta och om det ska vara öppet och fritt för alla, för det är nog ganska viktigt. Andra länder har gått före, ja. är mycket långt före oss, och vi ser hur det har gjort gott och gjort nytta för det danska samhället att man har öppna geodata. Men jag tror att vi, oavsett hur det ser ut i , skulle kunna göra vinster här också. Jag önskar att Socialdemokraterna kunde göra det till sin valslogan att det ska vara öppet och fritt. 45 (S) replik: Huruvida det blir en valslogan eller inte är, som man brukar säga, above my pay grade. Men jag delar ändå uppfattningen som ger uttryck för att det vore välkommet med ett tydligt besked från regeringen i närtid om hur man ser på finansieringen. 46 (M): är det svårt att fokusera och tänka på något annat än den ryska invasionen i . Det är krig i , och det är mörkt i den demokratiska delen av världen. har överträtt alla gränser när man invaderat ett suveränt och demokratiskt land – ett land som behöver hela den fria världens stöd. Därför var det viktigt att denna kammare i går, sen eftermiddag, beslutade om svensk hjälp till och det ukrainska folket med defensiva vapen, skyddsutrustning, livsmedel samt ekonomiskt bidrag till den ukrainska till stöd för landets väpnade styrkor. Det är, trots den mörka tid vi befinner oss i, också viktigt att det demokratiska samtalet och beslutsfattandet fortsätter här hemma, att vi visar att de demokratiska institutionerna står starka och att vi inte låter oss rubbas. Med den grundläggande principen i ryggen känns det därför fint att få möjlighet att delta i denna, för mig, första debatt med mina nya kollegor i civilutskottet. Betänkande 9 om fastighetsrätt rymmer en hel del viktiga frågor. Vi moderater har i detta betänkande inga reservationer att ställa oss bakom, för de förslag som vi lagt fram har beretts förenklat, som det kallas, då de varit föremål , tidigare riksmöten. Låt mig ändå nämna några av de förslag som vi har på det fastighetsrättsliga området. Förändrad fastighetsstruktur genom fastighetsreglering, avstyckning, klyvning eller sammanläggning är en vanlig förutsättning för att byggprojekt ska kunna genomföras. är handläggningstiderna hos Lantmäteriet långa. var den genomsnittliga handläggningstiden för fastighetsreglering 10 månader, och motsvarande siffra för klyvning var 18 månader. Av en rapport från framgår att handläggningstiderna för till exempel privat bostadsbyggande och privat mark- och fastighetsreglering varit relativt oförändrade . Det innebär att regeringen inte har lyckats korta handläggningstiderna nämnvärt. har presenterat en rapport som konstaterar att Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet är ineffektiv med långa handläggningstider och höga oförutsägbara avgifter. Det är svidande kritik som måste tas på allvar. De långa handläggningstiderna gör att projekt riskerar att bli kraftigt försenade och därtill dyrare i då vi har en utbredd bostadsbrist. Fler kommuner bör därför få inrätta kommunala lantmäterimyndigheter. Lantmäteriet är en statlig myndighet, men det finns möjlighet för kommuner att inrätta kommunala lantmäterimyndigheter med regeringens godkännande. Det finns 39 kommunala lantmäterimyndigheter. Det har dock endast inrättats en ytterligare lantmäterimyndighet sedan S‑regeringen tillträdde 2014, och det var i kommun. Sedan regeringsskiftet har sju kommuner fått avslag: , , , , , och . Samtliga kommuner som fått avslag har motiverat sin ansökan med att Lantmäteriet inte uppfyller kommunens krav på snabb handläggning och att myndigheten saknar geografisk närvaro. Regeringens beslut om att avslå å sin sida baseras på avslagsyrkanden från en enda remissinstans: Lantmäteriet. Vi moderater anser dock att kommunernas ansökningar och motiveringar vittnar om ett stort behov av kommunala lantmäterimyndigheter och anser därför att fler kommuner bör få inrätta sådana. Därtill uppges kompetensbrist vara ett stort problem som också påverkar handläggningstiderna. Många lantmätare lämnar yrket tidigt för jobb i den privata sektorn där löneutvecklingen är mer dynamisk. Redan på kort sikt skulle fler kommunala lantmäterimyndigheter kunna bidra till ökad kapacitet både genom att kommuner kan välja att satsa mer medel på lantmäteriförrättningar och genom att det skulle innebära en ökad konkurrens om arbetskraften, vilket skulle kunna leda till högre löner, bättre villkor och att fler faktiskt stannar kvar i yrket. På så vis skulle kapaciteten öka ytterligare. En lantmäterimyndighet kan bara handlägga ärenden inom den egna kommunen. Genom att tillåta kommunala lantmäterimyndigheter att handlägga ärenden i andra kommuner skulle en lantmäterimyndighet som har få ärenden kunna avlasta en annan kommun. Det skulle möjliggöra ett bättre resursutnyttjande och därmed kortare handläggningstider. Kommunala lantmäterimyndigheter är ett redan etablerat system som visat sig fungera väl och som vi anser bör utvecklas. Vi moderater anser dock att det också bör utredas hur Lantmäteriet kan konkurrensutsättas av privata aktörer för att effektiviteten ska kunna öka ytterligare. Att ändra regelverk tar tid. Vi moderater vill också agera här och . Genom att öka Lantmäteriets resurser kan handläggningstiderna minska. Därför är det glädjande att i enlighet med M-KD-SD-budgeten sköt till till Lantmäteriet med syfte att just korta handläggningstiderna. Vi moderater vill också utreda systemet med tomträtt. Tomträtt innebär i praktiken att marken som en byggnad står på ägs av kommunen men hyrs av den som äger byggnaden och att hyra betalas i form av tomträttsavgäld. Systemet är över och har historiskt använts och används fortfarande för att kunna bygga bostäder till en lägre kostnad genom att marken inte behöver förvärvas. Det kan röra sig om både flerfamiljshus och småhus. Avtalen för tomträtt ser olika ut, men generellt kan sägas att avgälden justeras och då baseras på markens taxeringsvärde. Kommunerna är dock fria att sätta avgälderna som de önskar, och ofta ges olika typer av rabatter. Tanken med tomträtt är god, men i praktiken föreligger stora problem. Den omfattande prisutvecklingen på mark har gjort att avgälderna generellt sett höjts dramatiskt. Det finns enskilda exempel där arrendet för bostadsrättsföreningar har ökat med . Många kommuner erbjuder tomträttshavare att köpa loss marken, ofta med rabatt, men prislappen är ändå ofta näst intill oöverkomlig. Att som kommun hålla nere avgälderna eller sälja marken till ett alltför lågt pris är inte heller ett bra alternativ, då marken är kommuninvånarnas gemensamma egendom och det är rimligt att de får marknadsmässig avkastning snarare än lämnar subventioner utan träffsäkerhet till enstaka kommuninvånare. Kommunerna försöker avhjälpa problemen genom att räkna upp avgälderna på och, som tidigare nämnts, genom att låta tomträttshavare köpa loss marken till förmånligare pris, men det är inte tillräckligt. Vi moderater anser att en utredning bör tillsättas för att titta på hur problemen förenade med systemet kan motverkas i möjligaste mån. Frågorna i betänkandet för denna debatt kan te sig futtiga i jämförelse med vad som försiggår härifrån, men demokratin och dess processer är själva vaccinet mot våld och förtryck. Därför ska vi fortsätta debattera och fatta beslut i bland annat denna kammare. 47 (S) replik: Jag vill egentligen bara hälsa välkommen till civilutskottets arbete här i kammaren. Jag ser fram emot fortsatta debatter här under resten av terminen. 48 (M) replik: Jag tackar för detta välkomnande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 9 Planering och byggande betänkande 2021/22:CU12 49 (MP): Det är krig i . Kvinnor och barn flyr sina hem i första hand inom men också till framför allt grannländerna. Några har redan anlänt till vårt land, och vi måste nu göra allt vi kan för att ge dem en trygg plats att vara på. Men vi är här för att debattera civilutskottets betänkande CU12 Planering och byggande. Som min utskottskollega nämnde fortgår demokratin. Vi är ett demokratiskt land, och givetvis ska våra processer i fortsätta. Vår tids största utmaning är klimatförändringarna. Byggbranschen står för en femtedel av totala utsläpp, och då är bara de inhemska utsläppen inräknade. har vi kunskapen att bygga både passivhus och plushus. är energiåtgången för att värma upp våra befintliga byggnader stor. Var, av vad och hur vi bygger våra hus kommer att ha stor påverkan på miljön i många generationer framåt. Det vi bygger ska fungera väl också . Då gäller det att vi planerar våra samhällen utifrån det perspektivet. Vi behöver en hållbar bostadspolitik där miljö- och klimatpåverkan minskar. Som både byggnadsingenjör och i denna kammare riksdagsledamot är det för mig extra viktigt att det vi bygger också lever upp till det som har utlovats i handlingarna. beräknas vilken energiåtgång en byggnad ska ha. Men det görs ingen mätning av den energiåtgång som byggnaden faktiskt har när den väl är byggd. Där skulle vi vilja se en förändring. Det finns många orsaker till det, till exempel den konsumenträttsliga biten. Individen som köper något ska också få det man har köpt. Men vi kan också härleda det till den senaste tidens höga elräkningar, som väl ingen har kunnat missa. Och med den utveckling vi nu ser i befarar många av oss att den prisutvecklingen kommer att vara ganska stabil. Klimatförändringarna och kriget i har samma orsak: fossila bränslen och vårt beroende av dem. Det sa utsände i FN:s klimatpanel i går när de släppte ytterligare en rapport om klimatnödläget. Det känns märkligt att just nu behöva fokusera på något annat än den massiva förödelse och död som har skapat i och med invasionen av . Klimatnödläget och Putins invasion har dock en sak gemensamt: fossila bränslen. Den ryska ekonomin står nämligen och faller med beroende av fossila bränslen. Nej, det här är ingen energidebatt. Den pågår i andra utskott. Men uppgick den totala energianvändningen för uppvärmning och varmvatten i bostäder och lokaler till totalt . Jag skulle alltså verkligen önska att vi gemensamt kämpar för en omställning, bort från beroendet av ryska resurser till att i stället värma våra hus och ladda våra elbilar med el och energi som producerats i av svenska resurser. Mitt kanske viktigaste budskap i denna debatt är att det enklaste sättet att minska beroendet av ryska resurser men också energianvändningen i vårt bostadsbestånd är energieffektivisering. Kanske är det nu som vi äntligen ska få se att energieffektiviseringen blir av. Vi behöver se till att klimatförbättra alla de hus som redan finns. För att kunna göra det behöver vi faktiskt ställa krav på hur mycket energi de får lov att dra. Och ställer vi krav på energiåtgång också i de befintliga husen behöver vi även ge stöd för att man ska klara den omställningen. För att minska energibehovet behöver renoveringar göras. Många äldre delar av vårt bostadsbestånd är i stort behov av renovering. Därför är det högst beklagligt att det träffsäkra stödet till energieffektivisering i flerbostadshus slaktades i den blåbruna budgeten. Det är högst beklagligt och direkt ansvarslöst från högern att som vanligt rycka på axlarna åt problemet och hoppas att någon annan ska lösa det någon annanstans. vill att det stöd till energieffektivisering i flerbostadshus som fanns ska återinföras, men vi vill också säkra stödet till lokala energi- och klimatrådgivare, som jag befarar kan ryka. Jag vill också framföra att de renoveringar som görs och som behöver göras ska ske varsamt, framför allt för att undvika överrenovering och för att inte belasta hyresgästernas ekonomi i sådan utsträckning att de inte har möjlighet att bo kvar. En annan del i betänkandet som jag också vill lyfta fram i debatten handlar om byggsektorns klimatpåverkan när det gäller material. Det gäller framför allt i byggskedet och särskilt valet av material som behöver bli mer klimat- och miljösmart. Vi vill se ett ökat träbyggande och mer resurseffektiv användning av byggmaterial. Jag och vill också att regeringen ska få i uppdrag att utreda effekterna av ekonomiska styrmedel och vilka sådana styrmedel som skulle kunna leda till en högre grad av återanvändning av byggmaterial. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer från i detta betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 3. 50 (S): Jag vill inledningsvis meddela att vi står bakom alla våra reservationer i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 6. I övrigt står vi bakom utskottets förslag i betänkandet. Planering och byggande, som vi ska debattera , är för oss socialdemokrater viktiga frågor. Viktiga ledord i det arbetet är tydlighet, delaktighet, långsiktighet och rättssäkerhet – allt för att skapa förutsägbarhet. Reglerna i plan- och bygglovsprocessen måste vara tydliga så att motstridiga intressen kan mötas och diskutera för att bästa resultat ska nås. En annan viktig grundförutsättning för att plan- och bygglovsarbetet ska vara effektivt är att det råder långsiktighet i fråga om förutsättningarna. Ständiga förändringar skapar osäkerhet hos alla parter som försöker planera och komma igång med olika projekt. Det krävs ett regelverk som håller . Som jag har sagt vid tidigare debatter om planering och byggande, och som definitivt är värt att upprepa, bygger vi inte enbart hus; vi bygger samhällen. Om man har den ingången och förståelsen för planerandet och byggandet förstår man också att det krävs en lång rad processer för att samhället vi bygger också ska fungera som en helhet.