prot · H90989 · 2022-03-29 00:00:00 — Jag antar att i konsekvensens namn inte vill ge samma möjlighet för svenska bolag som gör affärer i att få sin sak prövad ifall kinesiska myndigheter eller staten beslutar om en diskriminerande lag. Jag säger inte att den svenska lagstiftningen är diskriminerande. Det anser jag inte att den är, och där är och jag helt överens. Men jag kan ha förståelse för att andra länder kan ha en annan syn. Och jag kan tycka att det är rimligt att man får gå till en oberoende domstol och ha ett skiljedomsförfarande, som det heter, för att få sin sak prövad. Låt oss inte blanda ihop ett investeringsskyddsavtal och ett skiljedomsförfarande. skrevs för länge sedan. Men ett avtal gäller ju tills man säger upp det eller om det upphör. Vi vill förnya avtalet, men det betyder inte att skiljedomsförfarandet som sådant är omodernt. Det är snarare tvärtom ett modernt och rättssäkert sätt att få sin sak prövad. 67 (V): Ett av skälen till att jag tar upp dispyten mellan och är att det inte är ett separat exempel. Tvärtom blir det allt vanligare att storbolag stämmer stater i internationella investerartribunaler. Vårt eget har stämt två gånger, i det ena fallet för avvecklingen av kärnkraften och i det andra för stängningen av ett kolkraftverk, trots att redan hade vunnit i domstol i och beviljats kompensation i den ordningen. Det finns andra exempel där stora bolag stämmer stater på hutlösa summor. Länder måste lägga jättemycket pengar och energi bara på att försvara sina demokratiskt fattade beslut. Det är det förfarandet som jag tycker är orimligt. Vi är rättsstater. Då får bolagen gå till de domstolar och de förfaranden som vi har i våra rättsstater. Vad är det för fel på svenskt rättsväsen, Khashayar Farmanbar? Vad är det för fel på våra domstolar, våra jurister och våra domare? Räcker inte det till för Huawei, i det här fallet? De har till och med gått till domstol två gånger i och förlorat. Varför ska de få en extrachans att stämma oss i en internationell investerartribunal där vi måste ta av skattebetalarnas pengar? Vi måste anlita två separata advokatbyråer bara för att försvara rätten att lagstifta. Det förstår inte jag. Varför ska vi acceptera att sekretess är huvudprincipen så att vi inte ens vet på vilka grunder som Huawei stämmer oss? Ministern själv vet uppenbarligen inte det. Han verkar inte ha tagit del av stämningsansökan, därför att den är helt och hållet hemligstämplad. Det är ett förfarande som vi måste ändra på. 68 Statsrådet (S): Jag konstaterar att det som sägs angående sekretessen inte stämmer. Det är inte huvudprincipen. Sekretessen är något som parterna i förhandlingen kan komma överens om eller om skiljedomstolen i sig vill ha sekretess. Sedan har det funnits fall där det har förekommit sekretess och fall där det inte har förekommit sekretess. Jag har fått frågan av om innehållet i avtalet, huruvida jag har läst det, vad det innebär och vad det säger och så vidare. Som jag sa tidigare kommenterar inte regeringen med hänvisning till den pågående processen sakfrågan i själva stämningen. Vi har skrivit investeringsskyddsavtal inte minst med , och med väldigt många länder. De syftar till att skydda investerare mot att behandlas oskäligt eller diskriminerande sett till det egna landets intressen. Det är absolut inget fel på våra domstolar. De är alldeles utmärkta. Men jag kan ha respekt för att ett kinesiskt bolag skulle känna sig förfördelat i detta. Jag vill inta uttala mig om huruvida kinesiska domstolar är säkra eller inte säkra. Men jag skulle känna mig väldigt trygg om våra svenska bolag fick möjlighet att gå till en internationell domstol ifall de hamnar i ett läge där de känner sig förfördelade eller diskriminerade i domstolen. Det är just den öppenheten som ett sådant avtal ger för båda länderna som kommer in. Att bli stämd betyder inte att man förlorar. Men det ger möjligheter till vidare investeringar i vårt land. Det gör vårt land till en frihandelsnation där vi gör affärer med många länder i världen. Vi gör inte affärer med alla. Vi gör det uppenbarligen inte med . I en sådan situation finns också rättspraxis. Skiljeförfarandena har visat att staternas lagstiftning kan vara väldigt långtgående utan att man behöver göra avkall på investeringsklausulen. Det gäller till exempel stämning av när det kom till cigarettförpackningarna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 14 Svar på interpellation 2021/22:388 om läget för bränsleberoende företag 69 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen ska vidta åtgärder för att balansera det höga bränslepriset så att hamnar på samma nivå som jämförbara länder i . Drivmedelspriserna har stigit kraftigt . Det finns flera orsaker till detta, bland annat att efterfrågan på drivmedel blivit allt högre i takt med att ekonomin tagit fart efter pandemin och att priset på råolja har ökat till följd av invasion av . presenterade därför regeringen ett åtgärdspaket för att möta de höga priserna på el och drivmedel som vi nu ser till följd av kriget i . En del av paketet är ett förslag om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel, så som föreslår. Förslaget innebär att drivmedelsskatten på diesel och bensin sänks tillfälligt juni–till den lägsta tillåtna nivån enligt . Det innebär att priset på bensin och diesel vid pump blir och lägre per liter, utöver den skattesänkning med som sker . Utöver dessa skattesänkningar har regeringen föreslagit en större reformering av reseavdraget samt avser att föreslå en frysning av reduktionsnivåerna i reduktionsplikten till nivåer och en särskild drivmedelskompensation till privatpersoner med bil. En av regeringens främsta prioriteringar är fortsatt att ska ligga längst fram i klimatomställningen. Eftersom det läge vi är i har uppstått plötsligt, och som en konsekvens av invasion av , ser vi att vi behöver stötta konsumenterna i det akuta skedet. ska fortsätta att ställa om till fossilfrihet genom ett uthålligt arbete med att fasa ut fossila bränslen. Därför föreslår regeringen även förstärkning av anslaget för klimatbonusen. Tack vare detta tillskott kommer en person som köper en elbil fortsatt att kunna få i ekonomiskt stöd, och takten i omställningen kan fortsätta vara hög. 70 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Den situation som vi nu befinner oss i är synnerligen allvarlig för de företag som är beroende av bränsle. De företagen är viktiga för att vårt samhälle ska fungera. Det är åkerier, skogsentreprenörer och maskinentreprenörer som bygger ut vägar, byggnadsanläggningar och så vidare. Bränsle behövs för traktorer och järnvägsunderhåll. Det är massor av företag som dignar under de höga bränslepriserna. Jag har tittat på priset i . För vår del i är pumppriset per liter. I är det omräknat till svenska pengar per liter. Det är en skillnad på . Om en tank i en lastbil rymmer är den skillnaden i reda pengar . Det är vad den svenska åkaren får betala mer än den danska. Att vi då hamnar i ett svårt läge när det gäller konkurrens är lätt att inse. Jämför vi med är skillnaden i bränslepriset per liter. Då är skillnaden ännu större. Lastbilarna som kommer utifrån ligger och kör upp i . De har extratankar med sig. Sedan ligger de och kör i och tar de jobb som svenska åkerier rimligen skulle ha haft. Ett av de stora bekymren i detta är reduktionsplikten. Att kriget påverkar världsmarknadspriset på olja kan vi vara överens om. Det svänger upp och ned. Vi ser att det ändras från dag till dag. Men det stora problemet i vårt läge nu är reduktionsplikten. Vi ligger så långt över i övrigt. Det får vårt pris att skjuta iväg så mycket i förhållande till övriga länders. Det uppstår också ett annat problem med reduktionsplikten som det kom signaler om ganska snabbt. Jag har fått en redovisning från åkerier för vad det innebär i den dagliga verksamheten. Bränsleförbrukningen för lastbilarna ökar. Jag ska läsa ett exempel här från ett åkeri. Det är ett fordon som ligger och kör exakt samma sträcka med exakt samma gods . Det är man har jämfört. Det är en 480 hästars med släp. Den uppmätta bränsleförbrukningen var per . Bränslemängden blev diesel. var det per . Bränslemängden blev diesel. Det är en diff på , och det är samma mätperiod. Reduktionen har ökat från under samma mätperiod, och föraren upplever att han inte har kraft i motorn så att det räcker i motluten. Reduktionsplikten har ökat , men förbrukningen har ökat . Sedan uppstår ett annat bekymmer: bränslefiltren kläggar igen så att man får byta dem oftare. Man får också byta motorolja oftare eftersom detta spär ut motoroljan. Det har inte gjorts någon ordentlig konsekvensanalys av den stora mängden biobränsle i reduktionsplikten. Det får konsekvenser: Dels skjuter priset iväg, dels går förbrukningen upp med . Det gör att kostnaderna ökar. pratar branschorganisationen om att konkurserna ligger bort. Man klarar inte det här. måste regeringen göra något! 71 Statsrådet (S): Den nuvarande situationen är besvärlig och ansträngd; jag tror att och jag delar den verklighetsbilden. Det är därför regeringen har föreslagit en skattesänkning till den lägsta tillåtna nivån inom Europeiska unionen. Totalt sett blir det lägre pris vid pump med den 50-öring som beslutade om tidigare samt det förslag som regeringen lägger fram om 1,30 – förutsatt att denna ädla kammare antar det. Då kommer vi att få en sänkning Av just den anledning som tar upp har vi också valt att frysa nivåerna för reduktionsplikten . Men låt mig säga det som jag har sagt i medierna också inför : Jag både älskar och inte älskar reduktionsplikten. Jag älskar inte dess effekt att driva upp priserna på bränsle eller att den leder till att man använder mer bränsle, i den mån man gör det. Det är en effekt som är oönskad, och den kommer sig av att vi just nu producerar för lite av det biobränsle som behövs. När det produceras för lite av det blir priset högt, vilket i sin tur drar upp totalpriset. Vägen fram är att producera mer av biobränsle och att vara tydlig mot branschen med att här finns en marknad för dem att investera i och att producera mer biobränsle. Det här var den del som gör att jag inte älskar reduktionsplikten, men det finns också delar som är värda att älska. Det är att reduktionsplikten är vår bästa möjlighet att bli av med oljeschejkernas och Putins olja i våra tankar. Om man på fullaste allvar menar att vi ska bli självförsörjande och att vi ska sluta vara beroende av oljeschejkerna i och i är reduktionsplikten långsiktigt en av de bättre vägar vi kan gå. Men jag håller med om att reduktionsplikten just nu ställer till det genom att den drar upp priserna innan biodrivmedelsproduktionen har kommit i fas och blivit tillräckligt stor. Det är också därför vi fryser nivån . ändrar vi reseavdraget i grunden så att det ska gynna dem som åker långt och bor på landet. Privatpersoner som har en bil får en tusenlapp som kompensation för drivmedel. Om man bor på landet får man . pratade om en konsekvensanalys. Det har gjorts, och det kommer att göras en sådan. I systemet ligger en kontrollstation som skulle ha varit i slutet av detta år men som regeringen har valt att skjuta fram så långt det bara går. Den kommer att ge sitt svar för att man ska kunna se vilken konsekvens detta har haft. När vi pratar om åkare ska vi vara ärliga: priset påverkar en del. Det kanske finns ett och annat fordon som har med sig extratank och därmed också extra vikt och som därför drar mer bränsle, så frågan är hur lönsamt det är. Men när de väl tankar i står de inför samma pris som alla andra. Den stora skillnaden för åkarna är i stället arbetstagarnas villkor. Det ska vara samma villkor för löner och samma villkor för att kunna sova och få den dygnsvila man behöver ha. Det är det som till stor del snedvrider konkurrensen på åkerimarknader, och jag konstaterar att stödvän inte är riktigt med på banan när det gäller att förbättra dessa villkor. Tillsammans med de åtgärder som jag har redovisat har regeringen också sett till att utöka klimatbonusen. Det gör att vi kan fortsätta vägen mot den klimatomställning vi behöver göra. 72 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Men låt oss försöka hålla oss till de höga bränslepriserna, för vi pratar om ett akut läge för många företag. Oavsett om man kör en skogsmaskin, en grävmaskin, en hjullastare, en lastbil eller vad det nu är fråga om står man inför ett jätteproblem. Man klarar inte prisökningen, för avtalen binder en vid en alldeles för låg ersättning. Dessutom har man slagit i taket för limiten på bränslekorten, så det påverkar även likviditeten hos företagen. Om vi nu ska gå över till biodrivmedel klarar vi i alla fall inte det , och det är den tidshorisont vi pratar om. måste regeringen backa om reduktionsplikten. Gå tillbaka och lägg er på samma nivå som i övrigt! Då kommer vi ned i prisnivå så att vi kan konkurrera. De som kör in i med extratankar tankar inte en liter i , för de har egna bränsledepåer där man smugglar in bränsle. Gång på gång bevisar regeringen att den inte har koll på hur det fungerar där ute! Förändringarna i reseavdragen är ju jättebra för privatpersoner, men när de inte har ett jobb att åka till spelar det inte så stor roll. Vi står inför en situation där stora delar av vårt näringsliv kommer att gå omkull. Vi kommer inte att ha transporter. Vi kommer inte att kunna gå till butiken och handla mat. Jordbrukarna kan inte producera den mat vi behöver, för det är för dyrt att köra deras maskiner. Hur svårt kan det vara att sätta sig in i den situation vi har? Den är alarmerande. När branschorganisationen går ut och säger att konkurserna ligger bort borde varenda varningsklocka ringa i hela så att man förstår vad det här handlar om. Lägg er på samma nivå som övriga ! Sedan kan vi göra ett omtag därifrån. Ni pratar er gärna varma om det här med omställning. Jag har varit ute och träffat åkerier som mer än gärna skulle köpa elektriska bilar. De finns på marknaden; det är bara att skriva på ett köpekontrakt så får man bilen levererad. Problemet är att kommuner och elbolag inte har i sina planer att bygga ut elnätet, så man kan inte ladda lastbilen. Varför ska man köpa en lastbil för som man bara kan gå ut och tvätta på gården, för det går inte att köra den? Det funkar inte. Ni måste vara med och se vad det är för situation vi står inför. Åkerierna vill mer än gärna ställa om, men de erbjuds inte möjligheten att ladda. Och det är inte lönt att komma dragande med en liten stickkontakt, utan vi pratar om för att kunna ladda en lastbil. Det är den nivå vi pratar om. Så länge det inte är utbyggt kommer det inte att gå att ställa om. Dessutom rör sig en lastbil per definition över yta för att leverera gods. Då måste det även finnas publika laddpunkter. Annars reder man inte ut sitt uppdrag. För att klara det läge vi har måste ni backa på reduktionsplikten, och det måste ni göra med en gång – . Annars står vi inför ett gigantiskt problem. 73 Statsrådet (S): pratar om att åtgärderna inte hjälper företagen. Låt mig konstatera att sänkningen på drivmedel som vi gör på totalt påverkar företagen, för den påverkar priset vid pump. Låt mig påpeka att den pausade bnp-indexering vi gör och frysningen av reduktionspliktsgränserna påverkar priserna. Det finns en diskussion, och det är faktiskt någonting som vi har sett över och fortsätter att följa noggrant, om hur mycket en minskad reduktionsplikt här och skulle göra för priset vid pump. De flesta drivmedelsbolag har redan köpt sina bränslen för året. Vilken effekt detta skulle ge är alltså högst oklart. Jag konstaterar att oavsett vad har för motiv är lösningen kanske inte den tulipanaros som han ger den sken av att vara. Kanske kan den ge någon effekt, kanske ger den inte någon effekt alls. Men vi ser att det kan ge effekt, och det är därför vi har valt att frysa nästa års nivåer. Kriget mot har pågått i en månad, och det är som vi har sett de största prisökningarna och framför allt också den största osäkerheten på marknaden. Regeringen är beredd att stötta både enskilda och företag, men marknaden kan också behöva ta höjd för ett nytt prisläge vad gäller både energi och bränsle om konflikten blir långvarig. Vi följer detta noggrant för att se vad en förändrad reduktionsplikt eller andra åtgärder ger för faktisk effekt. lyfte upp problemet med ellastbilar. Det här är någonting som ligger mig varmt om hjärtat. Vi ska naturligtvis göra vårt yttersta för att så snabbt som möjligt bygga ut elladdinfrastrukturen. Men det finns ingen quickfix – det här är ingenting som görs på en eller . Det finns ett arbete med en elkorridor från till . Stora delar av den är på plats, och den sträckan skulle fungera, men vi kan vara överens om att det inte fungerar överallt. Och det är klart att man behöver kunna köra med sina lastbilar på fler ställen. Så låt oss jobba för att det arbetet går ännu fortare. När det gäller bönderna och jordbruken gick regeringen ut med ett förslag om extra stödpaket till lantbruk just för att de har så höga kostnader just . Det är som går till att kompensera just för de höga kostnaderna. I detta ligger bland annat en återbetalning på diesel med per liter. Vi ska ha ett starkt jordbruk i . Vi ska ha mat som produceras i . Vi ska se till att ha starka åkerier. Det är därför vi gör de åtgärder som vi har föreslagit och som jag har redovisat . Behöver det göras mer? Ja, vi följer läget noggrant och ser om vi kan göra någonting mer, men låt mig också säga att innan vi talar oss varma för än den ena, än den andra lösningen behöver det också ses över vilken faktisk effekt som lösningen kan ge där ute. 74 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Den effekt vi kommer att se är att vi inte får ut varor till butiker, apotek och sjukhus om bilarna stannar. Det är den effekten vi pratar om, och den ligger inte längre bort än mellan och en månad. Alwex är en stor lastbilscentral nere i . Bland deras 70 delägare räknar man med att konkursen ligger och lurar runt hörnet för flera av dem, för man får inte den betalning man behöver för att utföra transporten. Det är ett allvarligt läge. Det är inte så att man är ute och kör lastbil på vägen för att man tycker att det är så förtvivlat skoj att köra lastbil, utan transporten är grunden för att var och en av oss ska kunna gå in i affären och handla vår mat, att industrin får sina transporter så att produktionen kan fortgå, att sjukhusen får den utrustning de behöver för att vårda patienter, att apoteken har läkemedel och att vattenverken får de kemikalier de behöver för att kunna leverera rent vatten så att vi har det i kranen när vi öppnar den i köket. Det är det vi pratar om, och det är det som är på väg att gå omkull. Regeringen har inte koll på läget. Visst har priserna gått upp på grund av kriget i – det är inget att diskutera – men de går ju upp lika mycket för alla länder i , men skjuter ut sig på grund av den här reduktionsplikten. Ni måste inse att ni gjorde fel där. tillbaka och gör ett omtag, men vänta inte, för det kommer att bli ett jätteproblem för hela samhället när transporterna stannar. När maten inte kommer till butikerna, när jordbruket inte får sina transporter med mjölk och slaktdjur utförda – vad gör vi då? Den frågan måste ni ställa er. 75 Statsrådet (S): Tack, , för anförandet! Regeringen har både koll på läget och har ställt sig frågan: Hur ska vi se till att transportindustrin fungerar väl i så att vi får kläder till butikerna, så att vi får kemikalier till vattenreningen, så att våra apotek har de medel och sjukvårdsmateriel som de behöver och så att sjukhusen får det stöd de behöver? Det vi pratar om här är att och hans parti i grunden är negativa till att vi försöker driva bort Putin- och oljeshejksolja ur våra tankar. De har alltid varit emot detta, fru talman. Det är inget nytt. När vi har gjort en ansats att göra mer självständigt har de konsekvent röstat emot detta. Vi kan vara överens om att när biodrivmedelsproduktionen inte är tillräckligt hög bidrar det, utöver världsmarknadspriset, till att höja priserna något ytterligare i . Det kan vi vara överens om. Därför har vi vidtagit en lång lista med åtgärder som skattesänkningar, frysning av reduktionsplikten, förbättrad drivmedelskompensation, reseavdrag och frysning av bnp-indexeringen för att kunna hjälpa bolagen. Dessutom har vi ett särskilt stöd för jordbruket. Detta gör vi för att hjälpa företagen men spara på vår planet så att våra barn kan växa upp här. Att ha två tankar i huvudet, fru talman, är kanske något särskilt sossigt, men jag är stolt över att kunna göra både det kortsiktiga och det långsiktiga. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2021/22:397 om importen av rysk fossil energi 76 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att verka för att EU inför ett stopp för handeln med rysk olja, gas och uran. har vidare frågat mig om jag avser att gå före EU och stoppa den svenska importen av ryska energiråvaror. Jag vill inleda med att understryka att har ett lågt direkt beroende av rysk energi. är nettoexportör av el, och vi har inget starkt beroende av ryska oljeprodukter. har meddelat att företaget avbryter den import som funnits av ryskt uran. har en god beredskap när det gäller energitillgången som helhet, särskilt tack vare att vi går före i elektrifieringen med stöd av våra inhemska förnybara elkällor. I övriga är läget ett annat, och beroendet av rysk energi är stort på flera håll. För mig är det viktigt att EU visar en enad front mot , och solidariteten inom unionen är en grundbult. Regeringen verkar för att EU:s beroende av och av fossila bränslen ska brytas så fort det är möjligt. Vi måste vara ödmjuka inför att det inte är så enkelt för alla medlemsstater att snabbt finna alternativ till den ryska energin. Det finns andra medlemsstater vars energianvändning innehåller en större andel rysk energi, och ett importstopp skulle förstås drabba dem hårdare. Med det sagt ställer sig inte negativt till ett stopp av rysk energiimport om de länder som får ta de största konsekvenserna vill ställa upp på det. Och fortsätter självklart att verka för att EU så fort det bara är möjligt ska göra sig helt oberoende av rysk energiimport, som föreslagit i planen REPowerEU. Av de energibärare som räknar upp är det främst när det gäller naturgasen som har ett visst, om än klart begränsat, direkt beroende av rysk energi. av energi kommer från naturgas, och omkring hälften av denna bedöms komma från . importerar gasen i det västsvenska gasnätet från som i sin tur får merparten av sin gas från . En inte obetydlig andel av gasen i det tyska och därmed till slut i det västsvenska nätet kommer ursprungligen från . kan inte styra över var gasen i nätet kommer ifrån eftersom vi påverkas av andra länders beslut och av hur gasnätet i är uppbyggt. Det går inte att stoppa importen av bara rysk gas till . Det är därför också viktigt att öka den inhemska produktionen av biogas som kan bidra till att ersätta den fossila gasen. 77 (V): Jag vill tacka energiminister för svaret på min interpellation. Ministern och jag är överens om att Putins anfallskrig mot är vidrigt. Städer utplånas till oigenkännlighet. Miljontals har tvingats på flykt. Också inom är protesterna stora, även om de inte kan komma till uttryck eftersom helt enkelt inte är en demokrati. Vi vet också att det är exporten av fossil energi som göder Putins krig. Ungefär hälften av den ryska statsbudgeten finansieras med intäkter från export av olja och fossil gas. Jag läste en uppgift om att får motsvarande i intäkter från denna export. Ministern har rätt i att vårt beroende av fossil energi från inte är lika stort som när det gäller andra länder, men vi är med och finansierar det här vidriga kriget med vårt beroende av rysk energi. Detta beroende måste stoppas så fort som det bara går. Det är dessutom särskilt viktigt att stoppa handeln med rysk energi eftersom egentligen inte kan finansiera sin krigsmaskin med någonting annat än dessa intäkter.