prot · H90966 · 2022-02-15 00:00:00 — Men även om också jag håller yrkeschaufförerna högt kan jag tyvärr konstatera av och även NTF:s undersökningar att det är så att yrkestrafiken väldigt ofta kör för fort. Jag tror att ett av skälen är den hårda press som finns just beroende på just in time. Det är tuffare att vara yrkeschaufför . Det är hårdare krav och mer stress. Det är krav på snabbare leveranser. Inte minst har det varit ett läge där konkurrensen från utländska lastbilschaufförer har varit osjyst. Vi har fått jobba med detta : utjämna konkurrensskillnaderna, ställa tydliga krav på utländsk lastbilstrafik, ställa krav på vinterdäck på både svenska och utländska fordon, öka kontrollerna på väg och utveckla bättre metoder för en fungerande vinterväghållning. Detta är ett successivt arbete som faktiskt går allt bättre. För, fru talman, antalet skadade och döda i trafiken blir färre som går. Sedan kommer det alltid att finnas utmaningar. refererade, fru talman, till läget hemma i . Det var då det verkligen var svartis; det var hopplöst. fick gå ut med meddelanden och säga: Ta det lugnt i trafiken – det är väldigt halt. Det ställs krav på alla typer av insatser för att komma till rätta med halkan, men det gäller också att ibland inse att ska vi inte ut och åka. Det måste även produktions- och transportsystem ibland relatera till. Vi har inte större avbrott i trafiken , men det kommer alltid att finnas utmaningar när det gäller att få den perfekta vinterväghållningen. Där bidrar naturligtvis med många kloka förslag. Jag tror att säkert kan ta dem till sig när man upphandlar ny teknik av entreprenörer för att få en bättre vinterväghållning. 102 (SD): Tack för svaret, statsrådet! Jag är den förste att säga att man ska ta det lugnt på vägen. Jag har sett konsekvenserna när en olycka inträffar. Jag har suttit på dikeskanten och försökt trösta människor som har upplevt i sitt liv. De hade turen att överleva, men det är en fasansfull upplevelse att vara inblandad i en trafikolycka. Det finns en fördel med att ha fått på nacken. Jag har varit med så pass länge att ABS, antisladdsystem, bromsförstärkning, airbag, bältesförsträckare och allt sådant inte fanns i bilarna när jag tog körkort. Det gick att ta sig fram på vägarna fast man hade betydligt sämre däckutrustning. Man hade inte tillgång till antislirsystem eller ABS-bromsar. Men det gick att ta sig fram; man hade fäste på underlaget. har bilarna mängder av stödfunktioner, men det hjälper inte. Jag står still och kanar av vägen trots att jag har däck som har avsevärt bättre egenskaper än de som fanns på 70‑ och 80-talet, med de sajpningar och gummiblandningar som finns i däcken . Vi hade många döda i trafiken . Backar man ännu längre tillbaka, , hade vi långt fler. Den stora förändringen kom när vi gick över till högertrafik. Sedan har säkerhetssystemen kommit slag i slag. Det går inte att jämföra bilarna med de bilar vi har . Den säkerhetsnivå vi har i fordonen är outstanding. Så länge vi håller oss i kollisionsögonblicket överlever vi, om vi har normal fysik. Det går alltså inte att jämföra de förhållandena. Men när det gäller att hålla sig kvar på vägen går det att jämföra. En hel yrkeskår säger att det är blixthalka på vägarna. Det går inte att bromsa eller styra under vissa förhållanden. Vi ser att det inträffar olyckor. Det skedde en , , när en buss och en lastbil frontalkolliderade på . Det var 18 passagerare ombord på bussen, och den frontalkolliderade med en lastbil. ”Fordonen är ganska demolerade och de inblandade har haft tur.” ”Det är halt på platsen och stökigt på hela E4 längs med snö och is på vägen, säger .” E4 är en av de stora pulsådrorna. borde ha resurser ute och se till att prioritera den vägen, dels för att den är så tungt belastad av trafik, dels för att den har en så viktig roll för infrastrukturen utmed . När det gäller och deras upphandling styrs mycket av de regler som gäller där. De meteorologer som står på en stolpe i dikeskanten med en termometer nedfräst i vägbanan är alltid för sent ute när det gäller att berätta när det är halt. Då kommer inte resurserna ut; detta har vi diskuterat förut. Man litar blint på att stolpen i diket talar om när det är halka. När den väl talar om det har det varit halt i kanske eller två. Resurserna kommer ut , och så får vi en olycka på vägen, helt i onödan. I stället skulle den elektroniska meteorologen kunna kombineras med de fysiska kontroller man hade . Detta fallerar gång på gång. De jourhavande släpper inte ut de entreprenörer som har uppdraget. De står i garaget och väntar på att få komma ut, och när de väl släpps ut har det varit halt i timtal. Detta duger inte. 103 Infrastrukturminister (S): Jag tror att och jag är helt eniga om att vi ska göra vad vi kan för att säkerställa en bra vinterväghållning. Jag noterar i det fall som lyfte fram gällande E20 vid att entreprenörerna snabbt var ute. Men det var otroligt svåra väderförhållanden, som dessutom ändrades och skapade stora utmaningar, till och med för det åkeri som hade hand om sandningen. Jag noterar också att i detta sammanhang lyfter fram att ska ut med resurser. Jag vill ändå fråga: Tycker nu att vinterväghållningen ska förstatligas och att ska ha egna resurser? Jag hör återkommande sådana synpunkter från . Det skulle vara intressant att veta. Jag tror att den modell vi har ändå är väl fungerande, där upphandlar, åkerier sköter sitt ansvar och tredje part sedan certifierar och kollar och ser till att man sköter sig. För den som följer denna debatt kan det vara viktigt att veta att detta inte är en pengafråga. En del tror att det sparas på vinterväghållningen. Nej, det får faktiskt inte finnas en budgetrestriktion. Vi kan konstatera att vi avsätter tillräckliga resurser för att ha en väl fungerande vinterväghållning. Den får ibland kosta mer och ibland mindre, beroende på hur vädret är, helt enkelt. Det som är intressant är det utvecklingsarbete som pågår. Jag är väsentligt mer optimistisk än , och det bygger jag på statistiska och vetenskapliga grunder. Det var 1 300 döda i trafiken när man arbetade på det sätt som ibland lyfter fram som det mest optimala, och är det under 200. Vi använder teknik i en utsträckning vi inte gjort tidigare. Det som ligger inom räckhåll nu när fordonsparken byts ut är det vi ser i till exempel lastbilar: De byter information med varandra så att man som förare kan få information om att de här bekymren finns i backen lite längre fram – ta en annan väg. En del av oss har redan stött på den typen av funktioner i navigatorer i våra bilar. Det kommer att bli än mer vanligt förekommande, med fler mätpunkter och bättre möjlighet att ge rätt information. Detta är ett smart sätt att använda ny teknik för att få bättre transporteffektivitet. Jag tror att det är så vi generellt kommer att behöva arbeta framöver. Det kommer att ställa andra krav på yrkeschaufförer; det är ingen tvekan om det. Men rätt hanterad kan svenska åkerier som vill sköta sig och jobba effektivt men också ge trygga och bra arbetsförhållanden till sina yrkeschaufförer använda denna utrustning för att också göra yrket och jobbet som lastbilschaufför än mer attraktivt. Vi står nämligen inför en utmaning; jag vill passa på att säga det, fru talman. Mobilitetspaketet träder nu i kraft – det som gör att vi förhandlat fram tuffa regler för utländska lastbilschaufförer i . De ska ha svenska löner och avtal. De ska åka hem för sin vila. Fordonet ska återvända . Det är andra sanktionsavgifter om man bryter mot kör- och vilotidsregler. Detta kommer att utjämna konkurrensskillnaden och kanske också stärka svensk transportnäring; det hoppas jag. Men då måste vi också se till att fler söker sig till yrket och vill ingå i det här viktiga blodomloppet så att vi kan transportera gods genom . Där kan nog ny teknik hjälpa till. Jag valde att använda denna del av interpellationsdebatten till att säga att det händer väldigt mycket positivt. Statistiken – inte anekdoter – talar för att vi är på rätt väg. Det är färre döda och skadade i trafiken . Men vi nöjer oss inte förrän vi har ett nollresultat, naturligtvis. 104 (SD): Den där tekniken har jag haft i personbil , så det är inget nytt. Men statsrådet hänvisar till dödstalen . Vad satt människor i för bilar då? Jo, flertalet av dem hade inte ens säkerhetsbälte. Vi talar om 1200, , och sådana bilar. De tålde inga större smällar. Det räckte med en hastighet på –för att det skulle bli svåra skador. De bilar vi har är något helt annat. Det är inte konstigt att dödstalen har minskat. Jag tycker att det är dålig stil att man inte ens lyssnar på de yrkesförare som kan berätta hur illa det är där ute. Efter den förra debatt som vi hade här i kammaren blev jag uppringd av ett antal entreprenörer som sa: Vi får inte åka ut. tillåter inte detta enligt det avtal som gäller. Om de ger sig ut får de inte betalt. Ökar de saltgivaren för att de vet att det i en viss kurva eller i en viss sänka fryser på hårdare drabbas de bums av ett vite för att de lägger ut för hård saltblandning. Inte undra på att det är glashalt på vägarna när människor litar mer på en aluminiumstolpe i diket än på yrkesmän som ska se till att vägen är farbar. Det må vara en ny teknik, men när man inte kan handskas med den så att den fungerar blir den nya tekniken ens värsta fiende. Så är det . Just nu i denna kväll sitter ett antal åkeriägare och entreprenörer och tittar på debatten. Jag hoppas att statsrådet nu säger att vi måste ta tag i detta och se till att vi får en fungerande vinterväghållning. 105 Infrastrukturminister (S): Låt mig först säga något om jämförelsen av bilparkerna. gör det lätt för sig när han säger att det är skillnad mellan bilarna och dem vi har . Det är helt rätt. Men det förklarar inte skillnaden mellan och , , eller andra länder. Vi har väsentligt lägre dödlighet i trafiken i än i nästan alla andra länder i världen. Möjligen kan mäta sig med oss. Detta ser vi som har jobbat med nollvisionen och arbetat med bättre tekniska system för utformandet av infrastrukturen. Det är klart att man också har en modernare bilpark i andra delar av världen, men är framgångsrikast, och det är för att vi systematiskt arbetar med att säkra arbetet vid våra vägar. Det handlar om hur vi bygger infrastruktur – mitträcken, fartkameror, hastighetsbegränsningar – och om en välfungerande vinterväghållning. Mitt uppdrag som statsråd är att se till att har rätt resurser. Det finns inga ekonomiska begränsningar. De ska ha en tydlig kontroll på vilka som utför. De har tredjepartscertifiering. De ska göra sitt allra bästa och ständigt ha ett utvecklingsarbete. Det säkerställer de att de har. Jag tror att man på säkert också är beredd att ta emot goda synpunkter från både och andra. I de samtal jag har med åkeriägarna tycker jag att det är väldigt många som säger att det fungerar väl, men ibland är man väldigt kritisk. Det är så vi utvecklar detta ständigt och jämt, så att arbetet och samhället kan bli bättre. Min förhoppning är också att fler med den bakgrund som har, som har arbetat inom transportnäringen, kan arbeta inom , så att den kompetensen tydligare ska kunna tas till vara. Jag vågar ändå påstå att vi numera har det lägsta antalet dödade och skadade i trafiken. Det är ett gott betyg, men det återstår fortfarande väldigt mycket att göra för att det ska vara säkert på våra vägar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2021/22:299 om framtidens infrastruktur 106 Infrastrukturminister (S): har frågat mig på vilket sätt jag i mitt arbete med den nya infrastrukturplanen tar höjd för teknikutvecklingen och pandemins påverkan på beteenden och transporter. När regeringen gav i uppdrag att ta fram förslag till nationell plan ingick det att redovisa hur olika åtgärder och planförslaget som helhet påverkas av olika antaganden om hur omvärldsfaktorer och styrmedel utvecklas. aviserar bland annat att teknikutvecklingen förväntas leda till mer kostnads- och energieffektiva tillgängliga transportlösningar med mindre miljöpåverkan, vilket kan driva på transportefterfrågan. kan framför allt digitaliseringen leda till en minskad efterfrågan på vissa typer av transporter. Snabba förändringar i omvärlden kräver öppenhet och ett synsätt där digitaliseringen och teknikutvecklingen skapar nya förutsättningar och möjligheter för infrastrukturplaneringen. Pandemin har haft en stor påverkan på transportefterfrågan, särskilt inom flyget och färjetrafiken till och från men också inom kollektivtrafiken. Trafikens utveckling är starkt kopplad till utvecklingen av samhället i stort. Det är för tidigt att säga exakt vilken effekt det haft, men regeringen har varit noga med att ska följa och analysera utvecklingen. har redovisat sitt förslag till ny nationell plan –2033, och det är ute på en bred remiss. Hur den slutliga planen kommer att se ut planerar regeringen att ta beslut om . 107 (M): Tack, infrastrukturministern, för svaret! Vi befinner oss i en väldigt spännande tid just . Teknikutvecklingen går i rasande fart. Till exempel fick vi på trafikutskottet en presentation av om utvecklingen av fossilfritt flyg. Elbilsförsäljningen exploderar med nya modeller. Det gäller numera också tunga lastbilar, där ny teknik som vi inte trodde var möjlig gör att även tunga lastbilar kommer att kunna köras på el. Utvecklingen är positiv, och det finns anledning att känna viss hoppfullhet när det gäller möjligheten att alla trafikslag kan bli fossilfria. Den här positiva utvecklingen innebär att vi behöver tänka om när det gäller planering av infrastruktur. Om lastbilar, bilar och även flyg körs fossilfritt blir ju klimatargumenten för satsning på järnväg inte lika självklara. Att bygga järnväg tar och ger också upphov till stora utsläpp . Satsningen på höghastighetsbanor som enligt blir klara kommer knappast att kunna arbeta bort den klimatskuld som byggs upp om övriga trafikslag då körs fossilfritt, vilket ju är vårt gemensamma mål. Även om infrastrukturministern i sitt svar anger att har i uppdrag att ta hänsyn till teknikutvecklingen och förändrade beteenden syns väldigt lite av detta i det förslag som har tagit fram på regeringens underlag. händer har också varit ganska bakbundna. Lagt kort ligger, har infrastrukturministern varit tydlig med. Det är en bra princip, men den kan inte gälla helt utan möjlighet till omprövning. Möjligheten till omprövning har funnits vid tidigare framtagning av planer, men täppte regeringen till den, så hade inte denna möjlighet . När alla projekt blir avsevärt mycket dyrare än den kalkyl som utgjorde underlag för tidigare plan innebär det att utrymmet för nya projekt blir väldigt begränsat, vilket är tydligt med i sitt förslag. Det hade med de stora förändringar som vi ser varit rimligt att ge en möjlighet till omprövning. Men trots skenande kostnader och helt nya förutsättningar fanns inga möjligheter till omprioriteringar. Detta innebär inte att man ska göra det lättvindigt, men infrastruktur är något som man bygger för en väldigt . Då får det inte gå prestige i hur man prioriterar. Där har vi moderater visat att vi är öppna för att ompröva våra beslut. Det gällde till exempel när kostnaderna för höghastighetsbanor sköt i höjden. Då valde vi att ompröva det, liksom vår ståndpunkt när det gäller Norrbotniabanan nu när vi ser att industrier etablerar sig i norr. Det märks väldigt tydligt att satt i regeringen när direktiven till ny nationell plan skulle tas fram. Vägnätet tillåts förfalla, och alla pengar ska gå till järnväg trots att de allra flesta experter menar att det inte kommer att påverka våra utsläpp annat än marginellt. Min fråga till infrastrukturministern – en följdfråga till mina tidigare frågor – är om regeringen kommer att göra omprioriteringar och göra mer satsningar på väg när man nu slipper förhandla planen med . 108 KOPPARKLINT (M): Det här är en viktig interpellation. Vi måste bygga in säkerhet och robusthet, och vi måste utstråla en känsla av trygghet när vi pratar om infrastruktur och teknikutveckling, både organisatoriskt och underhållsmässigt. Här finns det mer att önska av regeringen, och det kommer ständigt frågor om hur man ska lyckas med detta. Våra pendlingståg behöver spår som det går att lita på, som är robusta och som klarar av varierande svensk väderlek. Vi har rätt att kräva ett där pendlande människor inte ska behöva stå och frysa på perrongen eller riskera att köra av vägen för att väglaget är alldeles för dåligt. är det precis tvärtom. statlig väg har hastigheten sänkts på grund av bristande underhåll. Flera riskerar att gå samma öde till mötes . Människor drabbas av kaoset i , först på grund av ett nytt digitalsystem och sedan på grund av sjukdom som har gjort att vart tredje tåg ställts in. Människor och företag drabbas av undermåliga spår, vägar och system, även i mitt . Detta borde vara oacceptabelt för regeringen. Det här är viktigare för än höghastighetståg för 400 miljarder. Det är inte så att det inte finns pengar till infrastruktur , utan vi pratar om uppemot 900 miljarder. Det handlar mer om att ha en politik som ser till att hela kan leva. Det handlar om att jobbpendlingen med tåg, buss och bil ska fungera. Inget annat är acceptabelt. är mycket tydligt: Konsekvenserna av regeringens infrastrukturpolitiska proposition är sämre vägar och en ökad underhållsskuld när det gäller både väg och järnväg. Regeringen väljer att underfinansiera underhållet med . Man underfinansierar för att bibehålla nuvarande standard, och det är inte infrastruktur för framtiden och den teknikutveckling vi behöver satsa på. Så kan man inte hantera infrastruktur. Det är sju förlorade år som borde ha använts för att bygga ut flygplatser och stärka kommunikationer för alla oss som regelbundet pendlar eller reser utomlands. Det borde handla om resor, transporter och teknikutvecklingens utmaningar. Det regeringen har hållit på med är rent trams. Hur har infrastrukturministern tänkt lösa dessa problem? Jag ser en katastrofal framtid framför mig när det gäller infrastrukturen om denna regering får fortsätta leda . 109 (SD): Jag blandar mig också i denna debatt. Rubriken på interpellationen är intressant: ”Framtidens infrastruktur”, och framtiden har vi ju runt hörnet. Jag åkte upp till på för drygt sedan. Den ansluter ju till E45 vid Johannesholm. Jag rekommenderar infrastrukturministern att ta en tur på denna väg, för den faller bokstavligt talat i bitar. Men när man hör svaret ges en annan bild av det som sker. Man ska vara klar över att de allra flesta bor, lever och verkar utanför storstäderna och att det är i dessa områden de stora pengarna genereras till vårt land. Industrin där ute är oerhört viktig för vår export. Människor lever och verkar längs exempelvis och E45. Följer man vägen förbi , , och upp till förstår man att det finns massor med resurser och människor som trots att det är glesbygd förser oss övriga med den viktiga skogsproduktionen. I svaret sägs: ”aviserar bland annat att teknikutvecklingen förväntas leda till mer kostnads- och energieffektiva tillgängliga transportlösningar med mindre miljöpåverkan, vilket kan driva på transportefterfrågan.” Jag var på ett åkeri som har ambitionen att köpa elbilar. De har som leverantör och en tillverkare i . De har räknat på att det ska gå att köra dessa kretsbilar på el. Bilarnas batterier har kapacitet för det. Men här uppstår ett bekymmer. Varken kommunen eller elbolaget har för avsikt att bygga ut elnätet så att det går att ladda dessa bilar. Det kommer inte att gå att köra med elbilar trots åkeriets ambition eftersom det saknas resurser att investera i nödvändig infrastruktur. El är ju också en viktig del i detta. Man ställer stora och viktiga delar av landet åt sidan och gör inte de investeringar som behövs. I stället fokuserar man på snabba tåg mellan och – och lämnar allt annat därhän. Det är mycket märkligt. Jag tänkte att jag skulle stanna och fotografera de stora bitar som hade lossnat från vägytan. Men jag backade på det eftersom det var så mycket trafik och inte läge. Annars hade jag kunnat visa hur det ser ut på en av de viktigaste vägarna i inlandet, att den bokstavligt talat faller i bitar. Regeringen måste se till att alla kan leva och verka i hela landet och inte komma med floskler och beskriva en verklighet som inte stämmer. 110 Infrastrukturminister (S): Jag tackar interpellanten och de övriga deltagarna. Det är alltid kul att prata infrastruktur, särskilt i ett läge där vi satsar 900 miljarder. Det är mer pengar . Annat var det när vi hade en moderatledd regering med en finansminister som inte ville satsa på järnvägen. Man lät bli att satsa på infrastruktur. Det var viktigare med skattesänkningar. satsar vi mycket, och jag har just nu förmånen att ha hearingar med företrädare för regioner och kommuner, och hade jag det med hela näringslivet och alla handelskamrar. De sa något som kan vara intressant för att höra: De vill ha mycket mer järnväg. De ser att det har satsats för lite på järnväg tidigare och vill ha mer klimatsmarta transporter på järnväg. Detta är skälet till att vi i både nuvarande och kommande nationella plan gör stora och viktiga järnvägssatsningar. har vuxit och har över 10 miljoner invånare. Fler åker tåg till jobbet, och fler företag än tidigare vill transportera sina varor med järnväg. Behoven är stora. Men det är trångt på spåren. Vi har slagit i kapacitetstaket. Då är det viktigt att bygga mer järnväg, vad än säger. Jag är en stor entusiast när det gäller ny teknik. Jag har själv en bakgrund i fordonsindustrin, och jag är stolt över att vara i ett land där vi har den största elbilsförsäljningen i hela EU. Det är en kraftig ökning tack vare regeringens politik med både tuffa klimatkrav och bidrag till omställningen, men man måste ändå säga det smärtsamma: Det räcker inte. Det kommer att bli trångt på – det är redan för trångt på vägen mellan och – om vi inte satsar på järnvägen eller på nere i , när Fehmarn Bält byggs och pressen på blir att transporterna ska uppåt. Jag skulle vilja fråga : Hur kommer det att fungera om man säger nej till järnvägssatsningarna –eller –? Att dessa satsningar stoppas är faktiskt kontentan av det som föreslår. Hur kommer det att se ut på ? Ska den bli åttafilig, tiofilig eller tolvfilig? Hur kommer det att se ut på – måste vi flerdubbla den också? Tåg är kapacitetsstarkt och klimatsmart. Vi behöver se till att det byggs mer järnväg. Sedan har vi varit tydliga med att det ska ske i hela landet. De stambanor som vi nu talar om och som i debatten ofta benämns höghastighetståg är tre sträckor: –, –och Ostlänken – ––. Det finns ett starkt stöd för att bygga dem. I regionerna har man till och med gjort åtaganden att bygga bostäder, och man vill öka den regionala pendlingen. Vi ramar in 107 miljarder för att fullfölja detta. Resterande delar går till satsningar i hela landet. Även om nu säger att man är beredd att ompröva, som jag noterar att man sa i debatten, blir det lite jobbigt att ompröva infrastruktursatsningar . Att hålla fast vid något och ha modet att fullfölja tidigare beslut om till exempel nya stambanor är viktigt om vi ska skapa förutsägbarhet och långsiktighet när det gäller så viktiga saker som infrastrukturen. Det är viktigt att säga att vi också satsar mer än någonsin på vägar, vare sig det är vägar i eller vägar hemma hos mig i : 197 miljarder i vägunderhåll. Detta gör vi för att både skogsindustrin och alla som bor i hela vårt land ska ha trygga och säkra vägar. Där finns mycket att göra av underinvesteringar, men vi satsar därför att vi prioriterar infrastrukturen. 111 (M): 900 miljarder låter som ofantliga summor pengar, men när man tittar på underlag blir det tydligt att det inte blir så mycket kvar till nya namngivna projekt i och med kostnadsökningarna för de projekt som ligger i nuvarande plan och som man alltså över huvud taget inte får peta i. Detta säger tydligt i sitt underlag. Detta är en helt annan debatt som man också kan behöva ha.