prot · H909133 · 2022-06-17 00:00:00 — De så kallade kärnstöd som ger till bland andra och är oerhört uppskattade och ger verksamheterna utrymme att ha ordentligt med personal och planera mer långsiktigt, vilket är avgörande för att biståndet ska vara effektivt. Högern hänvisar ofta till effektivisering som ett argument för att skära ned på biståndet. Det är inte bara en dålig lösning på problemet; det är kontraproduktivt och hjälper inte de miljoner människor som lever i fattigdom och förtryck. Jag välkomnar granskning, som vi debatterar , och dess rekommendationer om hur biståndet kan bli bättre för att just nå dem som behöver det allra mest. I detta läge finns dock flera hot mot det internationella utvecklingsbiståndet. Flera partier i riksdag vill sänka biståndet om de kommer till makten. Den socialdemokratiska regeringen gör nu stora nedskärningar på biståndet genom att använda en stor del av det till flyktingmottagning i . Den minskar helt enkelt biståndet bakvägen genom att pengar som ska gå till världens mest utsatta omfördelas till den svenska statens kostnader för flyktingmottagande. är djupt kritiskt till detta. I när bistånd är viktigare , när behoven ökar och när världen står inför en global svältkatastrof som i sin tur kan generera politiskt kaos och än mer krig och konflikter är det helt fel väg att gå. Vi behöver minimera avräkningarna som vi står upp för att solidariskt hjälpa flyktingar i . anser att avräkningarna bör minimeras. Regeringens minskning av biståndet drabbar arbetet med klimatanpassning, hållbar livsmedelsförsörjning, mänskliga rättigheter och demokrati. Det som ställs in är satsningar som syftar till att skapa mer motståndskraftiga samhällen. I stället riskerar nu än fler människor att bli beroende av humanitärt bistånd. Det minsta man kan begära i det här läget är att regeringen minskar avräkningarna i paritet med prognoser och inte håller inne pengar för säkerhets skull. Men trots att har sänkt prognoserna har regeringen bara återfört lite grann av medlen. Jag har bett att granska detta agerande. Det framstår som märkligt att regeringen inte följer sin egen expertmyndighets prognoser, trots att detta länge varit praxis att göra. Man följer bara prognoserna när de ökar och inte när de minskar. Vi kommer att fortsätta kämpa för en solidarisk politik. Vi vet att vi bara har en enda planet, att vi har ett ansvar för varandra och att vi bara kan hantera de stora utmaningar som vi står inför om vi gör det gemensamt. , när satt i regering, presenterade vi den då största biståndsbudgeten någonsin, med stora satsningar på fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa, konfliktförebyggande insatser samt klimat och miljö. Viktiga initiativ har också tagits för att stärka arbetet med att förebygga krig och konflikter som en del i hela utvecklingssamarbetet. riskerar många av dessa satsningar att gå om intet. I en alltmer brutal värld, som är präglad av konflikter och klimatförändringar och där demokratin i allt större utsträckning inskränks och hotas, krävs mer av global solidaritet, inte mindre. föreslår därför också en höjning av biståndet till av bni. Vi behöver en tryggare värld, och vi behöver hjälpas åt. ska fortsätta att driva en feministisk utrikespolitik som sätter fokus på kvinnors rättigheter, politiskt deltagande, ekonomisk egenmakt, inflytande i fredsarbete, frihet från våld samt rätten till reproduktiv hälsa. Respekten för kvinnors och flickors rättigheter och möjligheter behöver öka. Fler kvinnor ska vara med och fatta de viktiga besluten. Fredliga och inkluderande samhällen är ett av de globala målen i Agenda . För en varaktig fred krävs fredsavtal där mänskliga rättigheter respekteras och som ger människor hopp om framtiden. har haft en viktig roll i internationellt fredsarbete och ska fortsätta att delta aktivt och driva på. Inte minst ska stå upp särskilt för frågor som rör kvinnor och minoriteter i fredsarbetet. Det humanitära biståndet bör därför i första hand fokusera på människors, framför allt kvinnors och barns, möjlighet och rätt till utbildning och arbete samt på att skydda civilsamhällets deltagande i samhället. En överväldigande majoritet av världens fattiga lever på landsbygden och livnär sig på jordbruk. Trots detta går endast en liten del av det internationella biståndet till jordbruksutveckling och livsmedelsproduktion. som världen nu potentiellt står inför den värsta hungerskrisen går av det svenska biståndet till livsmedelsproduktion. behöver fördubbla biståndet till bönder och jordbruk, framför allt småskaligt sådant, till av den totala biståndsbudgeten och verka inom EU och FN för att övriga biståndsgivare ska följa exempel. bistånd bör främja möjligheterna för särskilt småbönder till direkt och demokratisk kontroll över lokala resurser och därmed rätt att kunna producera sin egen mat lokalt i stället för att förlita sig på livsmedel producerade av internationella företag. För att utrota hungern krävs att vi främst fokuserar på att lyssna till behoven hos dem som hungrar och förse dem med de resurser de behöver för att trygga sin egen matförsörjning. Det förutsätter också att människor inte fråntas tillgången till land och rent vatten eller rätten att bevara, spara och plantera grödor som legat till grund för småbrukares matförsörjning i generationer. bistånd ska vara hållbart, stärka demokrati och rusta samhällen för att minska fattigdom och utsatthet, möta klimatutmaningen, motverka korruption och driva på för fred och stabilitet i världen i linje med de globala hållbarhetsmålen i Agenda . ska stå fast vid i bistånd, och biståndet bör i detta mycket allvarliga läge dessutom öka. Vi ska inte göra om misstaget att göra stora avräkningar på biståndet för att finansiera flyktingmottagandet. Regeringens avräkningar mot biståndet behöver minimeras. Låt mig avsluta med att tacka alla ledamöter i utrikesutskottet för det halvår jag har suttit i utskottet. Vi har gjort ett viktigt arbete med omvälvande händelser runt om i världen. Jag har verkligen uppskattat att vi har tagit oss an dessa utmaningar och fört de diskussioner som har behövts. Jag tackar också kansliet, talmännen och övrig personal i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 8 Värdlandsavtal mellan och barnfond betänkande 2021/22:UU16 Värdlandsavtal mellan och barnfond (prop. 2021/22:223) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 9 Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU28 Tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft (prop. 2021/22:210) 25 (S): debatterar vi regeringens proposition om tidigt kommunalt ställningstagande till vindkraft. Propositionens förslag innebär att det kommunala vetot för vindkraftsetableringar behålls men görs mer effektivt och förutsägbart. Propositionen är en del i ett vindkraftspaket som regeringen har lagt fram. Vi anser att bör bifalla regeringens proposition och avslå motionsyrkandena. Därmed vill jag yrka bifall till vår reservation, nummer 1. Lagförslaget innebär att kommunen ska fortsätta att besluta om det ska etableras vindkraft i kommunen eller inte. Kommunen ska på begäran ta ställning till om en viss plats kan tas i anspråk för vindkraft. En karta ska utvisa det mark- eller vattenområde som är avsett att tas i anspråk och uppgifter om maximalt antal vindkraftverk och deras högsta höjd ska framgå. Kommunens ställningstagande ska motiveras och lämnas från det att en begäran har kommit in. Om kommunen säger ja har bolaget på sig att ansöka om miljötillstånd för vindkraftsparken. gäller att lagt kort ligger, och kommunen får stå fast vid sitt medgivande. Alla aktörer ska kunna känna sig trygga med kommunens beslut. De förslag som lämnas i propositionen syftar till att säkerställa att kommunernas ställningstagande görs före tillståndsprövningen i stället för som under pågående tillståndsprövning. Det innebär att tillståndsprövningar för vindkraftsverksamhet som inte har förutsättningar att beviljas något tillstånd undviks, och prövningarna blir mer tidseffektiva eftersom kommunens ställningstagande inte behöver inväntas. Det innebär betydande resursbesparingar för såväl verksamhetsutövare som myndigheter. Vi tycker att det är viktigt att det kommunala vetot finns kvar. Det är viktigt i en demokrati att som medborgare och kommuninvånare ha rätt att få säga till om saker som sker i det egna närområdet. Majoriteten av remissinstanserna är också positiva till att en ny modell för kommunalt inflytande ersätter den befintliga och att kommunens besked ska lämnas tidigare i processen. Vi kan också se i en aktuell studie från att vindkraften erhåller ett stort stöd bland det svenska folket. Det är fler som är positiva till vindkraft än som är negativa behov av el har varit relativt . Men ökar det kraftigt när allt större delar av samhället elektrifieras som en del av klimatomställningen. Därför behövs mer el och det relativt snabbt. Ingen ska behöva ha ont i magen när de tänker på elräkningen. De höga priser vi haft ska vi inte ha i . måste elen räcka till alla som behöver den, företag såväl som privatpersoner. Det är därför av stor vikt att tillståndsprocessen för vindkraft görs mer effektiv och förutsägbar för att främja en snabb utbyggnad. Uppförande av vindkraftverk påverkar boende, markägare, friluftsliv och kommuner. Därför har regeringen också tillsatt en mycket viktig och efterlängtad utredning som ska lämna förslag på system för kompensation till lokalsamhällen och förslag för att stärka kommunernas incitament. Jag bor själv i , ett län som tagit stort ansvar i utbyggnaden av vindkraft. finns där mellan 600 och 700 vindkraftverk, och det kan bli nästan det dubbla i och med de byggen som pågår just nu och de tillstånd som har beviljats. Att vindkraftsfrågan engagerar har jag själv sett på nära håll. Jag har sett den oro, de konflikter och de farhågor som kan uppstå när vindkraften diskuteras. De som oroar sig är ofta närboende, och de som framför allt fått ta del av de ekonomiska fördelarna är markägare, som oftast inte själva är boende där vindkraftparken uppförs. När utbygganden av vindkraften började var det lite som när vattenkraften byggdes ut, de som stod på sig och höjde sin röst fick störst del av kakan. Det har utvecklats till frivilliga överenskommelser om ersättning, men det saknas en tydlig reglering för ett rättvist och välfungerande ersättningssystem. Det behövs ordning och reda vid etablering av vindkraft, och det behövs ersättning och incitament för dem som berörs av vindkraftsutbyggnad. ser jag också de möjligheter, den framtidstro, den tillväxt och de jobb som vindkraften med sin efterfrågade förnybara el bidrar till. Många kommuner, framför allt i norr, där vi har stor utbyggnad av förnybar energi, ser många nya stora etableringar med nya gröna jobb tack vare att det finns stor och säker tillgång till förnybar energi via vind- och vattenkraft. Ljud och ljus kan vara störande, och alla ställen passar inte för vindkraft. Därför är det bra att långa kust ger oss goda möjligheter att bygga vindkraft långt ute till havs, långt från samhällen och bostäder. Det ska bli lättare och gå snabbare att bygga, så att vi kan få mer el, snabbt, särskilt i . Jag kan bara beklaga att inte alla partier är redo att yrka bifall till denna viktiga proposition nu när vi vill ta viktiga steg mot en snabbare och enklare process för vindkraften, något som efterfrågas starkt av branschen, som det kommunala vetot, rätten att säga ja eller nej till vindkraftsprojekt, behålls. Invånare i kommuner som säger ja till vindkraft ska se ökade fördelar i sina byar och lokalsamhällen. Vi vill också öka takten för vindkraft som byggs långt ute till havs och som generellt varken hörs eller syns från land. Vi vet att snabbt behöver mer elproduktion för att påskynda klimatomställningen, möta det osäkra omvärldsläget och stärka industrins konkurrenskraft. Vi vet också att den absolut billigaste elen och den som kan byggas ut snabbast är vindkraften, och störst potential har den havsbaserade vindkraften. Jag är därför extra glad att kommuner längs , såsom , , och , har en positiv inställning till detta. måste ha mer vindkraft, på land och framför allt ute till havs. Det är bra för klimatet, för säkerheten och för jobben. Framför allt är det helt enkelt det snabbaste sättet att få fram den billiga och förnybara el som krävs för att kunna växla upp den gröna omställningen och få del av de nya gröna jobben. Vi vill se långsiktiga förutsättningar för energibranschen, och den svenska industrin i behöver god tillgång till el med konkurrenskraftiga priser. Vårt land har unika förutsättningar för förnybar energi. Energi från vind, både till lands och till havs, har stor potential att byggas ut . Socialdemokraterna vill se ett land där vi samlas för att utveckla gemensamma lösningar. En stabil och utbyggd energiförsörjning med rimliga priser är viktigt för ett tryggare och starkare samhälle. Eftersom det här är min sista debatt vill jag slutligen passa på att önska herr talmannen och alla övriga en glad sommar. 26 (SD): Vi debatterar ett försök från regeringen att i praktiken avskaffa det kommunala vetot vad gäller just vindkraftverk. Låt oss nu inte fördjupa oss i begrepp som att kommunens ställningstagande till vindkraft behöver ”förtydligas”. Förslaget från regeringen innebär att vindkraft ska ges en unik särställning i genom att det kommunala inflytandet över dessa etableringar ska begränsas. Låt oss backa bandet lite. Vi har sett stora förändringar inom energipolitiken och energiförsörjningen . Efter att har gjort en fantastisk omställning av elproduktionen från fossilt till fossilfritt har basen i energiförsörjningen – vattenkraft och kärnkraft men även kraftvärme – fått en mer betydligt mer utmanande miljö att verka i. Det har handlat om politiska angrepp, allt från direkta straffskatter till de pågående tillståndsprocesserna inom vattenkraften och beskattningen av avfallsförbränningen. I slutändan styr allt detta mot att vi får mindre planerbar kraftproduktion. För kärnkraft handlar det i princip om en lagstiftning som förbjuder nyetableringar eftersom begränsningarna är så enorma. Tänk om vi skulle ha en situation där man bara fick bygga en viss typ av vindkraftverk av en särskild storlek på ett fåtal platser i hela landet. Jag tror inte att någon socialdemokrat hade hävdat att det var fritt att bygga ny vindkraft då. som detta pågår har vi en utveckling i vårt samhälle som går mot ökad efterfrågan på elektricitet. För att möta detta som samhället attackerar kärnkraft och vattenkraft har vi fått subventioner och andra åtgärder som styr mot mer förnybart, och då handlar det om vind och sol. De som har fått betala för detta är skattebetalarna och elkonsumenterna, och utsläppen har inte minskat. Låt oss i detta sammanhang understryka att vi i inte har något emot vindkraften i sig. behöver vindkraft, och vi kommer inte att behöva mindre vindkraftsproduktion . På samma sätt har den svenska befolkningen inte heller något stort motstånd mot vindkraft. Det är inget konstigt. Människor tycker om att det byggs bostäder, men de vill kunna ha synpunkter på var de byggs. De vill kanske inte att man bygger ett tolvvåningshus i den fina lekparken där barnen brukar leka , utan de vill ha möjlighet till inflytande. De vill kunna samla ihop en lista med namnunderskrifter eller starta en Facebookgrupp och försöka få till stånd ett initiativ så att kommunfullmäktige kan diskutera det och så att de får vara delaktiga i processen. Vad vi ser är att den fortsatta expansionen av vind tappar kraft. Det gör den inte bara i , utan vi har sett i exempelvis att det går trögare och trögare att bygga fler vindsnurror. Detta är inte speciellt förvånande, för de lägst hängande frukterna plockar man först. Man bygger vindkraftverk på de platser där det blåser mest och där man stör minst. Ju mer man bygger ut vindkraften, desto färre optimala platser finns det att bygga på. Man får också problemet att industrin dränerar sig själv, för när det blåser på ett ställe blåser det ofta på ett annat ställe också. När det blåser på många ställen finns det mycket elektricitet, och om det finns mycket elektricitet går priset ned. Då tjänar man också mindre pengar, så det blir mindre lönsamt ju högre andel av kraftproduktionen som kommer från vind. Stora vindkraftverk tar plats. Stora betongfundament kan upplevas som störande, därför att de låter och ser fula ut, och som dåliga därför att de sänker värdet på hus och mark. De kan ha negativa effekter på miljö och djurliv. Detta är relevanta synpunkter. Vi politiker som är valda av folket måste naturligtvis lyssna på detta och göra det enkelt för människor att göra sin röst hörd. På samma sätt som vi har möjligheter till folkligt inflytande på nivå vad gäller skolnedläggningar, etablering av nya bostadshus med mera måste vi även säkra ett folkligt inflytande på detta område. Lösningen när vi ser initiativ med namninsamlingar, Facebookgrupper och folkomröstningar för att stoppa vindkraftsetablering kan naturligtvis inte vara att stoppa den möjligheten till påverkan. Men det är just vad propositionen vill åstadkomma. Vi kommer att se minskade möjligheter till folkliga initiativ, om dessa måste startas så tidigt att invånarna kanske ännu inte fått kännedom om planerna. Propositionen kan också leda till en situation där kommunerna, av rädsla för att tvingas ta ansvar i efterhand när de inte kan ändra på besluten, förbjuder vindkraftsetablering på förhand i sina översiktsplaner, för att vara på den säkra sidan. Det är lite oklart i propositionen hur stor vikt som ska läggas vid översiktsplanerna. Där gick propositionen och utredningen inte riktigt på samma linje. Det kommunala självbestämmandet är angeläget att värna, och det är de lokala politikerna och i förlängningen kommunernas invånare som är bäst lämpade att fatta beslut om vindkraftsetableringar. Ur detta perspektiv kunde förslagen i propositionen förvisso ha varit värre än de blev, då regeringen kunde ha föreslagit att helt stoppa vetot. I propositionen väljer man nu att gå fram med ett begränsat kommunalt veto och en särställning för vindkraften i lagstiftningen, men det är illa nog. Att ge ett energislag en särställning på det sätt som föreslås är anmärkningsvärt dålig politik. Förslaget är ännu ett utslag av att vindkraftens förespråkare inte tycks lita på kraftslagets påstådda förträfflighet utan måste särbehandla det. Vi vill, till skillnad från i liggande förslag, se ett samlat grepp om en likvärdig konkurrens mellan kraftslagen. råder exempelvis ett förbud mot att etablera kärnkraft i 287 av våra 290 kommuner. Vi kan naturligtvis inte bifalla ett förslag som gör det enklare att bygga vindkraft som kärnkraften inte får byggas ut. Vidare är det kommunala självbestämmandet, i förlängningen kommunernas invånare, en central del av demokratin för oss. Därför ska det kommunala inflytandet och vetot inte försvagas utan tvärtom värnas. står bakom majoriteten i utskottet, som avstyrker propositionen. Utöver detta vill vi även yrka bifall till reservation 2, som går i linje med politik att politiken måste ta hänsyn till enskilda och också vara beredd att kompensera de husägare som riskerar stor skada av en storskalig vindkraftsetablering i närheten. 27 (C): Den gröna omställningen är fantastisk. har länge drivit tesen att det är lönsamt att gå före, och verkligheten har givit oss rätt: elbilar, fossilfritt stål, biodrivmedel, hustimmer och mycket mer. Men det finns en hel del kvar att göra. Kemiindustrin, jordbrukssektorns konstgödsel, mer flytande biodrivmedel, inklusive elektrobränslen, järnväg, kortdistansflyg, vätgas – listan kan göras lång över saker som behövs. Alla har de en sak gemensamt: De behöver mer el, och de behöver det fort. Variation i tillgång kan hanteras om man ser till att priserna är låga från början. Lösningen på detta stavas vindkraft, inte för att politiken vill det utan för att företagen själva räknar med det därför att det är mest konkurrenskraftigt. Landbaserad vindkraft byggs helt utan stöd, och den havsbaserade kommer också starkt. Kostnadsreduktionen är makalös. Det slås nya rekord när det gäller turbinstorlek, och antalet verk som behövs i en park minskar stadigt som energimängderna på samma yta ökar. Det finns dock problem. Försvarsmakten säger blankt nej. I många andra länder samexisterar ju Försvarsmakten och vindkraften utmärkt. Radaranläggningar flyttas, och fasta fundament ger möjlighet till sensorer till havs. Det ger också möjlighet till mer decentraliserad energiproduktion, vilket stärker totalförsvaret. Dit behöver vi komma också i . Styrningen från regeringen i den här frågan måste bli betydligt bättre. har man konsekvent duckat, och när FOI nu har lagt fram förslag är det att visa att samexistensen fungerar. Ett annat problem är artskyddsdirektivet, som skyddar enskilda arter och inte populationer av fåglar. Senaste tolkningen när det gäller skogen, som vi bara väntar på kommer att spilla över på vindkraften, är att du inte ens får störa en kråka. Det här är helt ohållbart. Regeringen behöver agera snabbare och sluta övertolka EU-direktiven. Slutligen har vi den lokala acceptansen, det som vi kanske framför allt diskuterar här . Regeringen tror tyvärr att man löser den genom att justera i det kommunala vetot. Det finns goda ambitioner, men i slutändan kommer det bara att leda till tidigare nej, inte till fler ja. av alla ansökningar om vindkraft fick nej i kommuner . Det kommer inte att bli fler ja av den här propositionen. Det kommer bara att leda till att man får nej tidigt, kanske till och med fler nej för säkerhets skull. Målet för mig och är fler ja. Vi måste få fler spadar i backen. Vi måste bygga ut. Här har regeringen misslyckats kapitalt. Den rekordutbyggnad som faktiskt har skett och som kommer att ske de kommande härrör från tidigare tillstånd. Den senaste mandatperioden har regeringens avsaknad av politik gjort att allt fler projekt stoppas. Vi står faktiskt inför en total kollaps i utbyggnadstakten, helt enkelt därför att de som bor i närheten eller kanske till och med kommunen inte ser tillräcklig uppsida för att säga ja. Jag förstår det. Miljöpåverkan är lokal, men skatteintäkterna från vindkraftverken hamnar ju där. Återigen ska staten agera någon typ av kolonialmakt och låta värdet från naturresurser hamna i . Detta måste få ett slut. Pengarna behövs lokalt och pengarna har man förtjänat lokalt. Då måste också pengarna stanna lokalt. har drivit dessa frågor . har fler partier hakat på. Tyvärr är det få andra partier som här är beredda att sätta ned foten och säga att så ska det bli. Men står stadigt, och därför yrkar vi bifall till reservation 5 i betänkandet. Det som är välkommet är ändå att här i är motiveringen till avslaget på regeringens förslag tydligt. Lokala ersättningar och lokalt inflytande hänger ihop. Ska vetot justeras måste mer värde stanna lokalt. Hade regeringen över huvud taget lyssnat hade de inte behövt stå här och se sitt förslag falla. Man får väl ändå säga att regeringen har fattat att någonting behöver göras. En utredning är tillsatt – gott så kanske. Tyvärr visar Socialdemokraterna hur lite de har förstått av behoven utanför den statliga sfären. Utredningen säger att skatterna inte får röras. Det handlar enbart om vindkraft, och för dem som redan har tagit ansvar och byggt är det oklart om de ens får ett enda öre. Det är inte konstigt att vi nu hör kommunpolitiker säga att de inte tänker fatta några som helst beslut förrän ersättningsfrågan är klar. Därmed får vi ännu en paus i utbyggnaden. Till regeringen säger jag: Bredda direktiven, låt utredaren få titta på skatter, låt utredaren få titta också på andra kraftslag och låt utredaren tydligt peka ut att de som har gått före också ska omfattas!