prot · H90998 · 2022-04-19 00:00:00 — På den ena sidan finns en kommunistdiktatur som kränker sina medborgares rättigheter, fängslar och torterar oskyldiga och har omskolningsläger för miljontals människor. På den andra sidan finns en liberal demokrati. Utvecklingen i världen kräver att samarbetet mellan liberala demokratier stärks så att diktaturen inte kan spela ut oss en efter en. Det finns en aspekt till när det gäller uppgraderingen av den svenska representationen i , nämligen servicen för de svenska medborgarna där. Med rätta känner sig dessa människor bortglömda och övergivna av den . När svenska myndigheter skickar brev med adressen , Province of , hamnar breven i , där intresset för att vidarebefordra breven till mottagarna på andra sidan sundet är noll. För de enklaste konsulära tjänsterna måste svenska medborgare åka till . 93 Utrikesminister (S): Inom det internationella samarbetet har och EU fortsatt ett intresse av att stödja deltagande i internationella organisationer. Regeringen stöder deltagande i alla internationella sammanhang där deltagandet är meningsfullt och inte kräver status som stat. , och delar en gemensam övertygelse om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. är en välutvecklad demokrati med god efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. Utbytena finns inom frågor som mänskliga rättigheter, handel, klimat och innovationer. Som exempel på dessa utbyten har statsrådet tagit emot sin taiwanesiska kollega när denne besökt . Statssekreterare har också deltagit i ett virtuellt seminarium om jämställdhet med den taiwanesiska ministern . Genom kontakter som dessa kan på ett meningsfullt sätt dela med sig av och ta del av värdefull kunskap. Som jag har nämnt tidigare är det land som har haft flest handelsöverläggningar med på statssekreterarnivå: 37 stycken . Inom det ekonomiska utbytet har och EU omfattande band med , såsom investeringsavtal. Regeringen stöder denna avsikt och vill fortsätta att utveckla förbindelserna med . Givetvis lyssnar vi att väldigt noga på vad utrikesutskottet säger. När det gäller frågan om representationen i öppnade Exportråd ett kontor i , där Business bedriver ett viktigt arbete för svenska handelsintressen. Det redan omfattande utbyte som bedrivs ryms inom ramen för Business kontor i . 94 (SD): Jag ställde en rad frågor till utrikesministern, sju till antalet, eftersom jag inte har varit tillfreds med de svar jag har fått tidigare på en uppsjö av olika skriftliga frågor. Jag kan konstatera och notera att utrikesministern väljer att fortsätta att inte besvara mina frågor. I sitt svar ägnar hon mer än halva tiden åt att berätta vad jag har frågat om, och under andra halvan kom ett svar som inte besvarar samtliga frågor. Jag skulle därför vilja upprepa en del av frågorna. Den ena är: Avser regeringen att ta fram en strategi för att få med i internationella samarbeten och organisationer? Den andra är: Har regeringen över huvud taget rönt några framsteg i att få med i de internationella samarbetena och organisationerna? Jag skulle vilja att utrikesministern motiverar varför regeringen inte inkluderade i nätverket the . På regeringens hemsida skriver man att nätverket ”förenas i synen på att det krävs mer internationellt samarbete och effektiva internationella organisationer för att världen ska kunna klara utmaningar som pandemier, klimatkrisen och en ökande ojämlikhet i världen”. Med tanke på de erfarenheter och kunskaper som besitter när det gäller pandemibekämpning vore väl detta ett ypperligt för att bjuda in , speciellt när utrikesministern säger att regeringen stöder deltagande i internationella sammanhang där deltagandet är meningsfullt och inte kräver status som stat. Detta var ett ypperligt exempel på ett sådant sammanhang där det inte krävdes status som stat och där deltagandet var meningsfullt, med tanke på den kunskap och expertis de besitter. Jag skulle vilja fråga varför regeringen, när den väl får chansen att bjuda in , inte gör detta, trots att regeringen annars har en ganska hög svansföring i detta ämne. Jag skulle gärna vilja att utrikesministern svarar på de frågor jag har ställt och också motiverar varför man inte inkluderade i the . 95 (SD): Precis som blir jag en aning fundersam kring varför utrikesministern inte svarar på de många frågor som både jag och ledamoten har ställt i våra interpellationer. Frågorna har nämligen ställts gång på gång till utrikesministern, men svaren uteblir. Jag kan tycka att detta är ganska tråkigt med tanke på att svaren borde finnas där. Jag läste upp en lång rad länder som har en ett-Kina-politik men som har agerat annorlunda. Så om det är så att utrikesministern vill göra det som man säger sig vilja, det vill säga främja demokrati runt om i världen, borde man också kunna inta en helt annan hållning gentemot . Man borde kunna stärka de diplomatiska relationerna genom att möjliggöra för diplomater att verka diplomatiskt men också genom att göra officiella besök i , som jag hoppas att utrikesministern väljer att genomföra, eller att ta emot diplomater från . Det är fullt möjligt. Vad är det, utrikesministern, som gör att inte kan syssla med detta när andra länder, exempelvis , och så vidare, kan göra det? Boriana nämnde också någonting viktigt som vi har berört i skriftliga frågor och som utrikesutskottet har lyft fram tidigare, nämligen House of . Det är ett ypperligt tillfälle att stärka de relationer som vi behöver när det kommer till utbildning, företagande och handel. Det är ett jättebra sätt att stärka relationerna också mellan vanliga människor, taiwaneser och svenskar. Av den anledningen undrar jag om man nu är beredd att trotsa vilja i denna fråga, som jag i alla fall tolkar utrikesministern. Är man åtminstone villig att utveckla nuvarande kontor i för att försöka främja företagande och bilaterala relationer? När det kommer till the vill jag återkomma till det som sa, nämligen att detta faktiskt handlar om ett initiativ som kom från och som inte kräver andra stater. Likt hoppas jag därför att utrikesministern kan svara på dessa frågor. är det tämligen uppenbart att utrikesministern står förlamad inför det faktum att det är den kinesiska diktaturen som får diktera villkoren för den diplomatiska relationer med . Det kan jag tycka är minst sagt beklämmande men föga förvånande. Sist men inte minst skulle jag vilja veta på vilket sätt utrikesministern menar att man har agerat utifrån regeringens så kallade demokratioffensiv gentemot relationerna till . Hur ser man att man har genomfört en demokratioffensiv i dessa relationer före respektive efter att man hade denna uttalade ambition? 96 BORIANA (M): Utrikesministern berättade om några exempel på samarbete mellan våra båda länder. Det är positivt, men det räcker inte. måste anstränga sig mer och framför allt stödja deltagande i årsmöten. har haft en observatörsstatus. De vill gärna få det igen. Man brukar lyssna på ord i FN. Jag vill därför uppmana utrikesministern att anstränga sig så att får en inbjudan till nästa möte. Under den plenifria veckan besökte en delegation bestående av riksdagsledamöter från fyra partier . En av frågorna som återkommande lyftes fram vid mötena med svenska företag och svenska medborgare som bor i landet var frågan om representation. Varför har inte en representant på heltid i ? Det blev kristallklart under dessa möten att den Stockholmsbaserade representationen inte fungerar som den ska. Närvaro på plats i är en förutsättning för framgång när det gäller bevakningen av svenska intressen i handelssammanhang, exportfrämjande och investeringsfrämjande. En representant på plats på heltid har mycket större möjligheter att organisera regelbundna Sverigefrämjande aktiviteter än en representant som finns i större delen av året. Det är viktigt för att vår representant i deltar aktivt i alla sammanhang som kan vara av betydelse för de svenska intressena. 97 Utrikesminister (S): Låt mig börja med Boriana Åbergs sista fråga om att en representant inte är på plats. Naturligtvis har vi en representant på plats. Som jag har sagt till Boriana som svar på tidigare riksdagsfrågor har den nuvarande svenska representanten på grund av pandemin och karantänsregler inte kunnat närvara så mycket som var avsikten från början. Men den svenska representanten är, som sagt, i , och det har inte skett någon nedgradering av representation i . Jag uppfattar det som att varken eller gillar de svar som jag ger. Därför säger de ständigt att jag inte svarar på deras frågor. Jag har redogjort för massor med aktiviteter som har tillsammans med , bland annat att kan. Vi är det land som har haft flest handelsförhandlingar med . Dessutom finns det samarbetsinitiativ på halvledarområdet, när det gäller grön omställning och så vidare. När det gäller strategi nämns i den Kinastrategi som hela har antagit. Beträffande det som sa om the vill jag säga följande. Jag tror i och för sig inte att kommer att komma in i en regering . Men om de kommer in i en regering vet man att det finns mängder av nätverk som anordnas där man ofta tar med ett antal länder från de olika regionerna. Här är det tolv länder, och det är som representerar regionen och som gör ett otroligt bra arbete. Det är inte så att 198 länder är med i allting. Man väljer olika länder i olika nätverk, och här är det som är valt. Men, som sagt, det är sådant som man gör i en regering. 98 (SD): Nej, utrikesministern, detta beror inte på att vi inte gillar utrikesministerns svar utan på att svaren på våra frågor uteblir. Det är kanske svar på andra frågor men inte på de frågor som vi har ställt. Jag har ställt frågan om har en strategi när det gäller att inkludera i de internationella organisationerna. Svaret på den har uteblivet. Jag tolkar det som att det inte finns någon sådan strategi. Då kanske hon kan besvara den andra frågan som jag ställde, om man har en ambition att ta fram en sådan strategi i så fall. Jag ställde också frågan om man har rönt några framsteg kring att inkludera . Det har jag inte heller fått svar på. Vidare säger utrikesministern att the bara är ett av alla andra nätverk och samarbetsorganisationer som finns och så vidare. Men om det nu är så att har skapat ett nätverk, varför inkluderar man då inte om man nu säger sig gå i bräschen för eller vilja jobba för att inkludera i det internationella samarbetet? gör säkert ett jättebra jobb där. Men varför inkluderar man inte också för att därmed visa att man verkligen tar denna fråga på allvar? Jag kan också ställa frågan: Vilka andra nätverk har regeringen startat upp där man har tagit med , när man inte har gjort det i the ? Jag vill också instämma i det som Boriana sa om representationen. När vi var i var det uppenbart att den svenska representationen inte fungerar. Det är inte så att den representationen alltid är på plats. Vi fick bekräftat av vår representant där att han åker från och till . Han vistas i en period, sedan är han i en period. Det är alltså inte så att vi alltid har en representation på plats där. Det skapar problem. Det finns mycket att göra där. En av de åtgärder som man kan vidta är att göra det som kommer att besluta om framöver med ett House of då vi visar att vi verkligen tar detta på allvar och finns representerade på ett mycket större plan. 99 (SD): Inledningsvis vill jag säga att jag har stor respekt för utrikesministern. Det är därför jag blir förvånad när hon inte svarar på de väldigt tydliga frågor som vi har ställt. Precis som sa: Hon kanske svarar på frågor, men det är inte våra frågor. Jag tänkte därför försöka att hålla mig väldigt kort här, så att det blir väldigt tydligt vad det är jag vill ha svar på. Jag tar bara upp några saker. Hur har vi, när det gäller demokratiarbetet, märkt av den uttalade demokratioffensiven i regeringens Taiwanpolitik? Hur har man stärkt relationerna till den främsta demokratin i ? Vad är det som skiljer oss från andra länder när det gäller ett-Kina-politiken? Precis som jag och andra har sagt tidigare finns det inga hinder för att stärka diplomatiska relationer på olika sätt eller för att försöka främja de samarbeten som redan finns. Jag har inte förnekat att det finns handelssamarbeten. Tvärtom – jag tycker att det är bra att det finns ett utvecklat handelssamarbete. Men det kan bli bättre, inte minst genom exempelvis ett House of och genom att utveckla det kontor som finns där, som fungerar bristfälligt. Återigen: Utrikesministern får gärna komma med ett färdigt manus, men det är inte svar på frågorna. Jag hoppas verkligen, för regeringens skull, att man tar de här frågorna på allvar. Det här handlar om att stå på rätt sida när det gäller olika värderingar och om att stå på demokratins sida mot en diktatur. 100 Utrikesminister (S): Först måste jag fråga vad han menar med att är främsta demokrati. Jag undrar vad och en rad andra demokratier i tycker om detta. Det viktiga är att regeringen har ett givande och regelbundet utbyte med , både i och i . Kontakterna mellan och är omfattande, trots avsaknaden av diplomatiska förbindelser. Som jag redan har nämnt fungerar handelskontoret i , även om man naturligtvis alltid kan diskutera hur det skulle kunna göras bättre. Det är inga problem att ha den typen av diskussioner. Framför allt är handelsutbytet väldigt viktigt i detta samarbete, men det är också kulturutbytet, det akademiska samarbetet och de parlamentariska kontakterna. Vi kommer att fortsätta med det breda utbytet med . kommer också i fortsättningen att stödja deltagande i internationella sammanhang som inte kräver status som stat. Man har inte landsstrategier för vartenda land i hela världen; det är ingenting som man har. Men om någon vill ta fram en strategi för är det naturligtvis helt upp till varje parti att självt göra detta. Många globala utmaningar kräver ju att man har ett heltäckande deltagande i olika internationella samarbeten och så vidare. har antagit en strategi för hela – är ett av bara två länder där detta har skett – där även frågan om tas upp. Därmed avser regeringen inte att ändra sin ett-Kina-politik. Arbetet för att utveckla strategierna med kommer att fortsätta med de existerande förbindelserna, och det behövs ingen särskild strategi för detta. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 8 Svar på interpellation 2021/22:423 om folkmord och ofrivillig organskörd i 101 Utrikesminister (S): har frågat mig om jag vidtagit några åtgärder i syfte att verka för att och fler länder ansluter sig till Santiagokonventionen eller på andra sätt verkat för att stoppa kinesisk organskörd. Vidare har frågat mig om jag lyft organskörden i internationella sammanhang samt med kinesiska företrädare eller om detta kan förväntas ske framöver. Slutligen har frågat mig om jag håller med om att det som sker mot uigurer i i är att betrakta som ett folkmord och om så är fallet vilka initiativ jag är beredd att ta med anledning av detta. Regeringen fördömer starkt alla former av handel med mänskliga organ, var i världen de än sker. En konvention mot handel med mänskliga organ, den så kallade Santiagokonventionen, antogs av 2015. deltog aktivt i förhandlingarna och antagandet av konventionen och stöder fortsatt anslutning av andra länder. Förslag på åtgärder som krävs för att fullt ut ska kunna leva upp till konventionens krav lämnades i betänkandet Santiagokonventionen mot organhandel (SOU 2019:1). Betänkandet har remitterats. Regeringen ser allvarligt på de anklagelser som framförs angående handel med mänskliga organ i . Detta är också en fråga som EU-kretsen följer noga. EU har lyft frågan om handel med mänskliga organ i den dialog som regelbundet förs mellan och om mänskliga rättigheter. Regeringen ser mycket allvarligt på situationen för mänskliga rättigheter i Xinjiang. UD:s senaste rapport om situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i konstaterade att inskränkningar i individers åtnjutande av mänskliga rättigheter är särskilt förekommande i Xinjiang. Flera av FN:s specialrapportörer för mänskliga rättigheter har också uttalat sig om utvecklingen. Det är genomgående av stor betydelse att det internationella samfundet får tillträde till Xinjiang för att på plats skaffa sig ett detaljerat underlag om utvecklingen. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har meddelat sin avsikt att resa till . stöder fortsatt EU:s begäran gentemot att ge högkommissarien meningsfullt och obehindrat tillträde till regionen. Givet den allvarliga situationen införde EU sanktioner mot fyra individer och en enhet med anledning av kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Xinjiang. Det är viktigt att EU fortsätter att agera enigt. Att folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, upprätthålls berör hela det internationella samfundet. Därför har och EU vid ett flertal tillfällen tagit upp situationen i Xinjiang vid möten med kinesiska företrädare. Både och EU har vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över situationen för mänskliga rättigheter i Xinjiang, inklusive vid det senaste mötet i för mänskliga rättigheter . 102 (SD): Den här interpellationen lyfter frågor om grundläggande mänskliga rättigheter som vi bara kunde hoppas inte skulle behöva lyftas . Det är särskilt beklämmande att de övergrepp som sker inte är barbariska övergrepp från terrorsekten utan övergrepp som är statssanktionerade – sanktionerade av ledningen för ett av världens mäktigaste länder. Därtill handlar det om ett land som och hela västvärlden på olika sätt har täta förbindelser med, såväl handelsförbindelser som diplomatiska förbindelser. Rapporterna om organskörden i är milt uttryckt fruktansvärda. Det vi ser vittnar om en så obegriplig grymhet att vi inte ens kan sätta oss in i den fasa som människor lider i just . Människor bokstavligen slaktas, med eller utan bedövning, för sina organs skull. Om de inte mördas strax före denna stöld avlider de under eller efter själva stölden. För att organen ska bevaras färska tvingas kommande offer sitta fängslade, ofta i direkt anslutning till operationssalen. Jag vill vara tydlig med att jag är övertygad om att såväl utrikesministern som övriga regeringen delar den fasa jag känner när jag tar del av de här uppgifterna och läser om vad som sker i . Jag blir dock en aning besviken av att utrikesministern i sitt svar säger att man ”ser allvarligt på de anklagelser” som riktas mot den kinesiska staten om handeln med mänskliga organ. Det vi diskuterar är faktiskt inte en fråga om anklagelser, utan det finns omfattande stöd för att det här barbariet är verkligt. , närmare bestämt , kunde vi läsa en studie som publicerats i , som är en av mest ansedda medicinska tidskrifter. I denna har 348 vårdarbetare och forskare från 56 olika kinesiska sjukhus gått igenom över 120 000 kinesiska publiceringar angående organtransplantationer. Gruppen har identifierat minst 71 vetenskapliga artiklar där läkare har skurit ur hjärta och lungor från utan att i förväg konstatera att donatorerna var hjärndöda. Det här är också ett bevis för att de har mördat enbart för organens skull. Kommunistdiktaturens respekt för människoliv och förståelse för det lidande som människor utsätts för är närmast obefintliga. Det enda som spelar roll i deras värld är att krossa det ideologiska motstånd som kan tänkas finnas, det vill säga människor som förespråkar demokrati eller har ett avvikande sätt att leva. Därtill ser de ett ypperligt tillfälle att tjäna pengar, i det här fallet genom att stjäla mänskliga organ. Utrikesministern nämner i sitt svar att EU-kretsen ser med allvar på detta. Jag har ingen anledning att betvivla det. Jag tror att EU-kretsen också vill göra rätt. Men en av de frågor jag ställde är om det är så att utrikesministern själv eller den har agerat specifikt i just den här frågan. Vilka egna kontakter har man tagit? Hur framgångsrik har man varit i de kontakterna? Vidare undrar jag om ministern anser att det kan finnas anledning att vidta andra åtgärder, nationella åtgärder, exempelvis en svensk lagstiftning mot detta. 103 Utrikesminister (S): Låt mig återigen understryka att regeringen fördömer alla former av handel med mänskliga organ var de än sker. Därför deltog aktivt i förhandlingarna om antagandet av Santiagokonventionen – konvention mot handel med mänskliga organ, som man också kan säga. Att bekämpa handel med mänskliga organ är en gränsöverskridande utmaning. Regeringen stöder därför fortsatt anslutning av fler länder till konventionen. Den här konventionen antogs . Den har tre huvudsyften. Det första är att förebygga, förhindra och bekämpa handel med mänskliga organ genom att föreskriva att vissa handlingar ska straffbeläggas. Det andra är att skydda brottsoffrens rättigheter i fråga om gärningar som straffbeläggs i enlighet med konventionen. Det tredje är att främja nationellt och internationellt samarbete när det gäller insatser mot handel med mänskliga organ, alltså även i och på andra ställen där det förekommer. Både medlemsstater av och icke-medlemsstater kan ansluta sig till konventionen. Om fler stater väljer att ansluta sig är det en väldigt positiv sak. I Santiagokonventionen finns förslag på hur man ska hantera detta i det land som tar upp och i andra länder. är utredningen ute på remiss, men tyvärr har det blivit lite försenat eftersom en hel del lagstiftningsarbete fick senareläggas på grund av allt lagstiftningsarbete i samband med pandemin. Men frågan är fortfarande aktuell och viktig. 104 (SD): Jag tackar utrikesministern för ett tydligt svar rörande denna process. Jag uppfattade dock inte att ministern berörde frågan om en svensk lagstiftning. Ett flertal länder har infört nationella lagstiftningar, bland annat , och . Den amerikanska kongressen tog 2020 fram lagstiftningen Stop Forced Organ Harvesting Act of 2020. I brittiska parlamentet antog man en liknande lagstiftning, och bara lyfte man upp behovet av att förstärka den inhemska lagstiftningen i , just med tanke på vilket fruktansvärt barbari detta är. Min interpellation handlar dock om mer än organstöld. Den kinesiska diktaturen har som uttalat mål att eliminera vissa folkgrupper. Enligt egna uträkningar hade falungongrörelsen ungefär 70 miljoner utövare men kan ha så få som 7 miljoner. Generalsekreteteraren för det kinesiska sa uttryckligen att det var ett uttalat mål att eliminera dem. Det gäller även andra folkgrupper såsom tibetaner, uigurer med flera som man bokstavligen vill bli av med. De ska inte få ha sin egen identitet, sin religion eller sitt sätt att leva, och de ska definitivt inte tycka någonting om hur styr . Flera parlament runt om i världen har erkänt det som sker i Xinjiang som ett folkmord. De vittnesmål vi får därifrån är fruktansvärda. Det handlar om rena koncentrationsläger – en företeelse många hoppades skulle vara passé , men så är inte fallet. Hur ser utrikesministern på detta? Formuleringen i svaret är tyvärr lite otydlig när det gäller just folkmordsfrågan. Anser utrikesministern att det begås folkmord i Xinjiang och andra delar av eller inte? Åter till frågan om svensk lagstiftning. Kan man tänka sig att likt andra länder, till exempel , och , antar en nationell lagstiftning? 105 Utrikesminister (S): Regeringen ser givetvis oerhört allvarligt på situationen för de mänskliga rättigheterna generellt i , och vi följer situationen noga, inte minst i Xinjiang. Huruvida dessa övergrepp och kränkningar ska bedömas utgöra folkmord måste avgöras efter en noggrann och grundlig granskning av fakta och bevis. En annan viktig men inte avgörande aspekt vid en sådan bedömning är om en nationell eller internationell domstol eller tribunal har prövat frågan. Frågan om hur de övergrepp som begås ska betecknas påverkar inte vår omedelbara ståndpunkt: att fortsätter att vara helt emot det som sker i Xinjiang och fortsätter att agera mot det. Vi vill dock bland annat att detta ska kontrolleras av FN:s kommissarie för mänskliga rättigheter.