prot · H90999 · 2022-04-20 00:00:00 — Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 54 SD, 1 - 14:22 V, 1 - Avstod:28 C, 19 KD, 16 L, 13 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Skattesatser m.m.) 2. res. 2 (SD) 3. res. 4 (KD) 55 för res. 19 för res. Kammaren biträdde res. 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 22 V, 16 L, 1 - 2:54 SD, 1 - Avstod:62 M, 28 C, 19 KD, 13 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 4 (Mervärdesskattepliktig verksamhet vid fastighetsuthyrning) 2. res. 10 (C) 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 22 V, 16 L, 13 MP, 1 - Avstod:54 SD, 19 KD, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 6 (Övriga mervärdesskattefrågor) 2. res. 12 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 54 SD, 22 V, 16 L, 13 MP, 2 - Avstod:28 C, 19 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Kammaren biföll utskottets förslag. SkU20 Skärpt miljöstyrning i bonus malus-systemet Punkt 1 (Skärpt miljöstyrning i bonus malus-systemet) 2. res. 1 (M, SD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 28 C, 22 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - 1:62 M, 54 SD, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 2 (Tillkännagivande om att avskaffa bonus malus-systemet) 2. res. 2 (M, SD) 117 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 28 C, 22 V, 19 KD, 16 L, 13 MP, 1 - 2:62 M, 54 SD, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP SfU22 Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring Punkt 1 (Uppehållstillstånd för att söka arbete) 2. res. 1 (SD, V, KD) 97 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 28 C, 16 L, 13 MP 1:54 SD, 22 V, 19 KD, 2 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 4 (Högkvalificerat arbete) 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2021/22:4438 yrk. 1 av m.fl. (MP) 12 för mot. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:88 S, 62 M, 54 SD, 28 C, 22 V, 19 KD, 2 - Avstod:1 S, 16 L, 1 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 7 (Utvärdering av det nya uppehållstillståndet) 2. res. 7 (M, C, V, KD) 132 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 54 SD, 16 L, 13 MP, 1 - 7:62 M, 28 C, 22 V, 19 KD, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 9 (Krav på anställningsavtal) 2. res. 11 (C) 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 54 SD, 22 V, 19 KD, 13 MP, 2 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 12 (Spårbyte) 2. res. 17 (M, SD, KD) 136 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 28 C, 22 V, 16 L, 13 MP, 1 - 17:62 M, 54 SD, 19 KD, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 13 (Försörjningskrav vid anhöriginvandring) 2. res. 19 (SD) 3. res. 20 (V) 59 för res. 23 för res. Kammaren biträdde res. (C) och (MP) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. (V) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 28 C, 19 KD, 16 L, 13 MP 19:54 SD, 1 - Avstod:62 M, 22 V, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 14 (Människosmuggling) 2. res. 21 (S, C, V) 153 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:62 M, 54 SD, 19 KD, 16 L, 1 - 21:89 S, 28 C, 22 V, 13 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 1 (Arbetskraftsinvandring) 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (C) 56 för res. 28 för res. Kammaren biträdde res. 54 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 16 L, 13 MP 2:53 SD, 1 - Avstod:62 M, 28 C, 22 V, 19 KD, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 8 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 2 (Lönekrav) 2. res. 7 (KD) 19 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 28 C, 22 V, 16 L, 13 MP, 1 - Avstod:53 SD, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 8 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Punkt 5 (Missbruk av regelverket) 2. res. 12 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 16 L, 13 MP Avstod:54 SD, 28 C, 22 V, 19 KD, 2 - Frånvarande:11 S, 8 M, 7 SD, 3 C, 5 V, 3 KD, 4 L, 3 MP Kammaren biföll utskottets förslag. § 15 (forts. från § 12) Folkbildning och spelfrågor (forts. KrU5) 86 (MP): Det går inte att överskatta den betydelse som folkbildningen har i . möts tusentals människor i studiecirklar, på föreläsningar, i grupper, i studieförbund och på folkhögskolor och lär tillsammans. Det sker i hela landet, i städer och på snart sagt varje mindre ort. Det är en folkrörelse med en oerhörd bredd. Nästan allt kan avhandlas eller praktiseras i en studiecirkel. Men i centrum för verksamheten står lärande, bildning, förkovran och nyfikenhet. Folkbildningens rötter går tillbaka till tiden före demokratins införande i . Kopplingen till folkrörelserna är tydlig. Men i den form vi känner folkbildningen , med cirklar och folkhögskolor, är folkbildningen jämngammal med den svenska demokratin. Den är dessutom tätt sammankopplad med demokratins framväxt och de demokratiska grundidéerna om yttrandefrihet, föreningsfrihet och mötesfrihet. Och den ska på goda grunder ta åt sig stor del av äran för den starka demokratiska tradition vi har i . Vi ligger i topp i de demokratiindex som tas fram på olika håll i världen, till exempel vid i . Folkbildningen ska vara fri och frivillig. Den står fri från påverkan utifrån och bygger på frivillighet i deltagandet för alla inblandade. Friheten inbegriper även frihet från betygssystem. Men det handlar också om självförverkligande där deltagarna ges stort inflytande över innehållet och lärandet och där individen stärks genom att lära tillsammans för att bli en självständig individ i kollektivet, den samhälleliga gemenskapen. Folkbildning är på det sättet inkluderande. Den attraherar olika grupper och hämtar deltagare brett ur folklagren och skapar förutsättningar inte bara för individen utan också för ett inkluderande samhälle. Folkhögskolor och studieförbund välkomnar alla över hela landet oavsett bakgrund och intresse. Men en grupp som är viktig för folkbildningen och som folkbildningen är särskilt avgörande för är de som möter hinder eller svårigheter i andra utbildningssystem. Det kan vara personer med funktionsnedsättningar eller med oavslutade studier i eller gymnasiet men också nyanlända som genom studieförbund och folkhögskolor ges möjlighet att läsa in grundläggande behörighet för fortsatta studier eller arbete. Utifrån sin egen individuella förmåga får man lära tillsammans med andra, växa i samhället eller utforska den svenska demokratiska modellen med civilsamhället som grund. Här har folkbildningen en särskild roll att spela. Både studieförbunden och folkhögskolorna bidrar starkt till det lokala kulturlivet genom att tillhandahålla lokaler och infrastruktur för kulturmöten och verksamheter. Tillgången till folkbildning i hela landet behöver därför säkras. värnar, värdesätter och litar på folkbildningen. Tillit anser vi är ett centralt och viktigt begrepp inom folkbildningen. Mot den här grundläggande inställningen står enligt min uppfattning en helt motsatt syn och politik på folkbildningsområdet. Vi ser i flera kommuner att de styrande majoriteterna tvärtom vill minska stödet till folkbildningen. I stället för värnande, värdesättande och tillit uttrycks ett ifrågasättande, ett misstänkliggörande och till och med förslag om att lägga ned stora delar av folkbildningen. Stödet till studieförbunden har i ett par kommuner minskat eller dragits in. Det menar jag är en oroväckande utveckling som utmanar det kommunala självstyret. vill se ett nationellt initiativ för att värna studieförbunden och folkhögskolorna över hela landet och för att alla vuxna människor i ska ha god tillgång till folkbildning. För detta krävs en nära dialog med folkhögskolor för att se hur vi kan utveckla folkhögskolorna. Jag yrkar bifall till reservation 2. 87 (L): När den franske tänkaren strax efter den åkte till för att skriva om demokratiutvecklingen där och se vad kunde lära av slogs han av vanan att amerikanerna tycktes skapa frivilliga sammanslutningar för att lösa gemensamma problem. Man väntade inte på att kungen eller någon präst skulle säga till utan man organiserade sig själv och tog tag i saker och ting. Det där skedde också i . Folkbildnings- och föreningstraditionen handlar just om hur slöt sig samman för att lösa saker ihop. För folkbildningens del handlar det om att lära sig mer om sig själv och också lära sig mer om samhället och sin omvärld för att på så sätt ta makten över sitt eget liv och bidra till utvecklingen av samhället och också ta makten över det. Det är en fin tradition som vi måste värna om. I folkbildningsvärlden brukar man tala om frihet och frivillighet. Det handlar om precis detta att människor samlas och tar makten i egna händer och utför saker och ting som löser problem i deras närhet. Man lär sig om klimatet. Man lär sig svenska från dag ett eller nya språk. Man lär sig om biodling eller pensionssystemet. Man skaffar sig kunskaper om mobiltelefonens möjligheter. Man får en ny chans om man inte klarade gymnasiet. Man utvecklar sin musikaliska talang. Allt detta sker för dess egen skull, men det får också konsekvenser på många andra håll. Man bryter ensamhet, bygger sociala nätverk och kanaliserar engagemang. De som står utanför arbetsmarknaden får nya chanser, och mycket mer sker. Folkbildningen har ett stort egenvärde, men det skapas också ett mervärde för andra delar av samhället. En av de finaste saker som speglar detta att ta ansvar för sitt liv och för demokratin – något som kanske känns särskilt viktigt just – är de studieförbund och folkhögskolor som arrangerar sig för att fler ska delta i valet . Det gäller inte minst dem som jobbar med personer med intellektuell funktionsnedsättning för att öka deras valdeltagande. Det gäller även folkhögskolor som bjuder in politiker till debatter. Detta knyter så fint ihop den hundraåriga tradition som finns inom folkbildningen att sträva efter inkludering och demokrati. Det finns dock också problem, fru talman. Vi har sett det i form av fusk, slarv och ibland ren kriminalitet. Det finns människor som har utnyttjat systemen för egen , och detta ska naturligtvis bekämpas. Det ska bekämpas utan att man förlorar det som är bra. Det är den balans som är så viktig att ha. När vi politiker ser ett problem vill vi ofta ta i ordentligt för att stoppa det. tar man kanske i för mycket och stoppar mer än vad man hade tänkt. Man använder en stor slägga för att hantera ett problem som egentligen behöver ett mer finkalibrerat verktyg. Jag tycker att vi landade bra när politiken och folkbildningen tillsammans försökte möta de utmaningar som uppstod när rätt mycket fusk, kriminalitet, oegentligheter och ibland också slarv uppdagades. Men vi måste naturligtvis följa situationen väldigt noga. Skattepengar ska användas rätt. Risken för misstag ska minimeras. Fusk ska inte accepteras. Och kriminalitet ska inte förekomma i den här verksamheten. Särskilt allvarligt är det när icke-demokratiska krafter försöker använda de demokratiska strukturerna för sina syften. Detta måste motverkas. Det är därför bra att demokrativillkoren nu är på väg. Det finns skäl att ha sådana, men det finns också skäl att problematisera det här. Det är inte en alldeles enkel fråga. måste vi som gillar demokrati och står upp för demokrati klara av att debattera med dem som hotar demokratin. Folkbildningens demokratiarbete får inte bara vara ett säkert rum för oss som redan gillar demokratin, där ingen ifrågasätter det som sägs. Vill vi dessutom nå dem som tvekar inför demokratin – det finns rätt många i som är skeptiska till demokrati och som inte ser det som något självklart – måste vi ibland kanske också möta dem. Där någonstans finns också problematiken i demokrativillkor. Vi måste möta dem som är emot demokratin för att säkra demokratin, och då måste man också använda folkbildningen i det syftet. Då får inte demokrativillkoret stå emot det långsiktiga syftet. Den som bränner böcker eller startar kravaller, fru talman, kanske skulle gå en studiecirkel i stället. mår man väldigt bra av demokratins långsamma och ibland lite trista diskussioner. Just de som behöver de långsamma och trista diskussionerna och möta argument är kanske de som är svårast att nå för folkbildningen. I detta betänkande behandlas också några motioner om spelfrågor. Regeringen har aviserat att en proposition ska komma . Vi får hoppas att den kommer till bord. Det är bra att regeringen backar och inte går vidare med tanken om att marknadsföring av spel ska likställas med marknadsföring av exempelvis alkohol genom att kräva särskild måttfullhet. Detta stoppades efter bred och skarp kritik från flera håll. Det är klokt att lyssna till den kritiken tycker jag. De skärpta kraven skulle innebära ett ganska hårt slag mot medier och föreningslivet. Det skulle också med mycket stor sannolikhet innebära en minskad kanalisering, som ju är en central del i omregleringen av spelmarknaden. En reglerad spelmarknad måste klara att väga olika intressen mot varandra. Det behövs en balans där regleringen är tillräckligt hård för att minska risken för missbruk men inte så hård att den stänger ute spelare och spelbolag och flyttar över dem till icke-kanaliserade och icke-reglerade verksamheter i stället. Seriösa bolag som tar ansvar ska ha goda villkor, och spelare som riskerar att hamna i missbruk ska få stöd och hjälp. Vissa spel är mindre beroendeframkallande än andra, och det måste märkas i regleringen. Spel är en viktig del av stora delar av föreningslivet i , och det måste också märkas i spelpolitiken. Vi måste hitta en balans mellan dessa olika delar. Jag är glad att vi har fått en seriös och konstruktiv debatt och diskussion med branschen i de här frågorna. Jag och Liberalerna har väldigt många åsikter om de frågor som behandlas i detta betänkande, men vi har inga motionsyrkanden som hanteras. Därför avstår jag från att yrka på någonting just . 88 (S): Människan har genom historien alltid, över hela världen, ägnat sig åt spel av olika slag. Att spela kan handla om spänning. Det kan handla om att vara en del av ett socialt sammanhang, eller också kanske det bara är ett tidsfördriv. Det kan även handla om att känna delaktighet i favoritsportens framgångar och motgångar. Det är dessutom bara att konstatera att spel numera också är förknippat med våra stora högtider – för vem här har inte samlats med familj och vänner framför Bingolottos uppesittarkväll dagen före ? Ja, att spela är ett folknöje, och den spelpolitik vi debatterar här handlar om att skapa ramar och förutsättningar för att detta folknöje ska fortsätta att vara sunt och säkert – och om att se till att vi har rätt verktyg för att förebygga att folknöjet blir ett folkhälsoproblem. Teknikens framsteg och digitaliseringen har haft stor påverkan på hur vi spelar. blev det allt vanligare med utländska spelbolag som riktade sig mot svenska spelare – plötsligt räckte det att ha en mobiltelefon för att kunna spela på kasino. I praktiken var det svenska spelmonopolet därmed satt ur system, och verktygen för att hantera de aggressiva spelbolagen och de stora konsekvenserna av deras verksamhet var få. Det var mot bakgrund av detta som den socialdemokratiskt ledda regeringen verkade för att få på plats betydande förändringar i svensk spelpolitik, vilket sedan ledde till en ny lag . Därmed avskaffades också det svenska spelmonopolet. Det nya licenssystem som kom på plats innebär att alla aktörer som vill erbjuda spel till svenska spelare online måste ha en spellicens från Spelinspektionen och betala skatt på sina svenska intäkter. Den nya lagen reglerar också hur spelbolagen kan marknadsföra sina spel samt vilka erbjudanden de kan använda för att locka kunder. Det blev dock tydligt att delar av det nya licenssystemet behövde förstärkas ytterligare, och regeringen lämnade därför ett nytt förslag om en förstärkt spelreglering i syfte att ytterligare stärka konsumentskyddet och skapa förutsättningar för en långsiktig och hållbar spelmarknad. Förslaget är ämnat att förhindra marknadsaktörer att marknadsföra spelreklam på ett aggressivt sätt när det gäller de farligaste spelen samt utesluta olagliga aktörer från den svenska spelmarknaden. Om detta kommer regeringen att lämna en proposition . Regeringens krafttag i dessa frågor handlar endast om en sak. Det handlar om att skydda individer från missbrukets förödande konsekvenser. Att fastna i spelberoende skapar problem som går ut över relationer, arbete och ekonomi. Att vara spelberoende innebär ofta att man spelar för att försöka vinna tillbaka det man förlorat. Därför är det också vanligt att spelmissbrukare blir väldigt skuldsatta. Det finns tyvärr även en stor skam kopplat till spelmissbruk, och i mina samtal med olika organisationer lyfter de att det finns ett stort mörkertal gällande självmord kopplat till spelmissbruk. Tyvärr bedömer också att av 16–17-åringar i har någon grad av spelproblem. Vi pratar alltså om unga som riskerar att få livet förstört väldigt . Jag menar inte att vi kommer att kunna utrota allt spelmissbruk, men jag är glad att se att det finns åtgärder på plats – åtgärder som har börjat få effekt. Statskontoret, som har utvärderat effekterna av omregleringen av spelmarknaden, bedömer att spelmarknaden fungerade bättre 2021 än 2018. Omregleringen har förbättrat förutsättningarna att nå mål för spelområdet, det vill säga att spelmarknaden ska vara under offentlig kontroll, ha ett starkt konsumentskydd och värna intäkterna från spel till föreningslivet och staten. som vi reglerar och skapar tydligare lagar för spelmarknaden i är det viktigt att komma ihåg betydelsen av intäkterna från spelmarknaden för bland annat idrottsrörelsen, det svenska civilsamhället, folkrörelserna och exempelvis hästnäringen. Det här måste vi fortsätta värna och slå vakt om. En sund och säker spelmarknad är till gagn för individen och för samhället. Det har alltid varit den socialdemokratiska hållningen, och det är också utifrån den principen vi formar vår spelpolitik. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 89 (M): Den moderna arbetsmarknaden är dynamisk och full av möjligheter, men den ställer också krav på utveckling och livslångt lärande. På uppdrag av samhället och organisationer bedriver studieförbund och folkhögskolor, utöver den mer traditionella verksamheten med studiecirklar och kurser, verksamhet som breddar och fördjupar människors kompetens och stärker deras attraktivitet på arbetsmarknaden. Erfarenheter visar att folkbildningens olika aktörer varit framgångsrika i arbetet med att hjälpa människor som inte kommer till sin rätt inom det formella utbildningssystemet och med att hjälpa dem att etablera sig på arbetsmarknaden. lade alliansregeringen fram en proposition som hette Allas kunskap – allas bildning. Propositionen innehöll en ny målformulering för den statliga folkbildningspolitiken, och den förtydligade också statens ambitioner med politiken samt att folkbildningens målgrupp är bredare än målgruppen för vuxenutbildningen. I propositionen presenterades en ny modell för utvärdering av folkbildningen och dess effekter. Med hänsyn till folkbildningens viktiga roll i samhället är det angeläget att regelbundet utvärdera den verksamheten med stöd av statsbidrag som anordnas av folkhögskolor och studieförbund. Det bör göras med betydligt större systematik. Alliansregeringen gav också Statskontoret i uppdrag att hålla samman utvärderingen med stöd i underlag från utvärdering och Myndigheten för kulturanalys. I den slutrapport som kom bedömde Statskontoret att folkhögskolor och studieförbund behöver utveckla flera områden för att verkligen bli en folkbildning i tiden. Folkbildningen behöver också matcha sin verksamhet med utvecklingen i samhället. Studieförbunden når många olika grupper i samhället, men det handlar ofta om grupper som redan är organiserade i föreningar av olika slag. Det är en utmaning att nå ut till människor som inte är organiserade, och det kräver att förbunden utvecklar nya sätt att arbeta. De senaste årens diskussioner om statliga bidrag till såväl trossamfund som andra civilsamhällesorganisationer har tagit stor plats. Det finns flera exempel där organisationer har fått kritik – och även exempel där de fått statsbidrag återkallade. är väl det studieförbund som i särklass har väckt mest diskussion i frågan om utbetalande av statliga stöd . Flera utredningar har företagits för att granska studieförbunden – den senaste på initiativ av . Kritik har kommit från bland annat terrorforskaren . Inte sällan när demokratiska brister uppmärksammas har kosmetiska förändringar i exempelvis stadgar gjorts, och företrädare har gjort avbön. De åtgärderna tar dock inte upp de strukturella problemen som en i grunden tvivelaktig värdegrund vållar. ser inga principiella skäl till att studieförbund inte kan vila på religiös grund. Tvärtom är många organisationer som vilar på religiös grund en viktig del i vårt civilsamhälle. Däremot kan och bör inte staten finansiera organisationer som utmanar den västerländska liberala demokratin. Därför borde uppmana regeringen att skärpa demokrativillkoren för studiebidrag till folkbildningen så att bidrag inte kan delas ut till demokratiskt tveksamma studieförbund. Såväl bidragssystem som tillsyn av studieförbunden borde utvärderas. har också ett myndighetsliknande uppdrag trots att det är en ideell förening bestående av medlemmar som den delar ut bidrag till. Det kan föranleda bristande tillsyn och felaktiga bidragsutdelningar. Även Statskontoret påpekar i sin rapport att det behövs en bättre styrning av bidragen. Ett flertal gånger har det framkommit att många studieförbund har blivit utsatta för bidragsfusk där samma deltagare har förekommit i studiecirklar i flera studieförbund . Det är något som vi måste stävja. Att staten stöttar organisationer är naturligtvis en sak, men de statliga bidragen bör inriktas på verksamheter som tydligt främjar integration snarare än att samla människor enbart på grundval av att de delar en viss etnicitet. Därför bör bidragen till organisationer bildade på enbart etnisk grund avskaffas. Jag yrkar bifall till reservation nummer 3. 90 BO (SD): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation 4. Den nordiska och svenska folkbildningens rötter kan sökas i och i den tidens strävanden efter en stärkt medborgaranda och nationell gemenskap. Under sina tidiga år hade folkbildningen en avgörande betydelse för de mindre bemedlades chanser att nå bildning och personlig utveckling – vilket i sin tur var en viktig grund för den fortsatta demokratiseringsprocessen. Som ett komplement till det offentligas utbildningsalternativ och som en väg till social gemenskap samt spridare av lusten att lära har folkbildningen även en viktig roll i vårt samhälle. Genom att bilda folket ökas befolkningens och individernas möjligheter till självförverkligande, men även deras förmåga till att aktivt delta i samhällets demokratiska processer. Folkbildningen anses därför ha spelat en viktig roll för demokratins framväxt.