prot · H909113 · 2022-05-13 00:00:00 — Det är fyra olika stora infrastrukturprojekt. De är lika viktiga, men de går över en och samma markägares mark. Det innebär i praktiken att intrånget på den här marken blir mycket större än det enskilda projektet. Därför måste planeringen bli mycket bättre. Om man hade gjort lite andra dragningar hade det inte blivit ett lika stort intrång, även om det rör sig om samma markägare eller kanske om att precis gå in på grannmarken. Det är därför jag vill att vi ska vända på perspektivet. När man börjar planera för olika typer av projekt måste man börja med att prata med kommuner och regioner om var de har sina tillväxtområden. Var tänker de att de ska bygga? Hur behöver man förhålla sig till det när man ska dra stora kraftledningar eller bygga nya järnvägar? Man måste också prata med den potentiella markägaren, för markägarna känner sin mark. De vet var det finns biotopvärden som man inte ska stöta på patrull i samband med. De vet var det finns fornlämningar. De vet hur marken ser ut och var det är lämpligt att göra olika typer av ingrepp i marken. De kan också hjälpa till med att peka på att det på vissa platser är jättebra att ha en nedgrävd elkabel medan det på andra platser lämpar sig med en luftkabel, eller tvärtom. Man måste ha dialogen från början; därefter kan börja rita kartorna. Detta bör man göra i stället för att rita ett rakt streck som man sedan informerar markägaren om. Ritar man kartorna i efterhand tror jag att problemen kommer att vara mindre rent markmässigt när det gäller att ta sig fram med fornlämningar, biotopvärden med mera. Det skulle också göra att markägare, kommuner och regioner känner sig trygga med att detta nog är den bästa lösning de kan jobba efter. Då slipper vi de här överklagandena, och processen blir snabbare. Markägare är inte onda. De brukar sin mark, med skogs- eller lantbruk, för att ge oss som bor i en stad mat. De vill också bidra till omställningen. Jag kommer tillbaka till frågan som ministern tappade i sitt förra inlägg. Finns det något som ministern vill göra för att det ska bli ett så konkret och bra arbete som möjligt för att öka den lokala acceptansen, så att vi får en snabb omställning på bland annat energiområdet? 19 Statsrådet (S): ska jag inte tappa den här frågan. Frågan om den lokala acceptansen är oerhört viktig. Vi ser att den lokala acceptansen kommer att vara avgörande för våra möjligheter att nå våra mål, oavsett om det handlar om vägbyggnation eller energibyggnation. Just nu pratar jag väldigt mycket om elektrifiering, inte bara därför att jag är energiminister utan också därför att vi befinner oss i ett läge där vi kommer att trycka ut Putingas och oljeschejksolja och ersätta dem med elektrifiering. Det innebär att vi går mot vårt lands största expansion av energisystemet . Vi kommer att förbruka avsevärt mycket mer el – kanske till och med dubbelt så mycket – när vi i stället för olja och gas använder el. Man ska sätta detta i ett perspektiv. Under de som har gått har vi använt lika mycket el . Det har varit en förvaltning. Det har varit en situation där vi har energieffektiviserat något och där det har plockats upp av digitalisering, men i princip har vi använt samma mängd el . Den enorma expansionen är någonting nytt för oss. Vårt land har inte gjort den expansion som vi ser framför oss. Våra system, våra myndigheter, våra lokala företrädare och våra lokala myndigheter har en hel del aspekter att ta hänsyn till som inte är anpassade för den stora expansion som vi ser. Det är bland annat det elektrifieringsstrategin, som jag presenterade , och arbetet som infrastrukturminister gör med den nationella planen syftar till. Att samplanera så mycket som möjligt kommer att vara helt avgörande. Målsättningen är naturligtvis att man ska ha så god dialog som möjligt och kunna komma överens. Men jag kan också konstatera att man ibland, trots god dialog, kanske kommer att tycka olika i slutändan. Någon gör bedömningen att en elkabel, ett transmissionsnät eller en väg behöver anläggas på en viss plats för att förse hela samhället med el eller bättre transportmöjligheter, men det innebär en inskränkning för markägaren. Där måste vi vara på bollen och se till att ge goda möjligheter för markägaren att framföra sina ståndpunkter och få ersättning i enlighet med gängse ordning. Det tycker jag är viktigt. Till syvende och sist måste jag säga att de konkreta åtgärder som regeringen vidtar är de strategier som vi skickar till våra myndigheter. Det är inte bara ord, utan det är konkreta uppdrag om hur myndigheter ska ändra sina arbetsprocesser. När ett lokalt elnät i en kommun ska kopplas till regionnätet, som , Eon, Ellevio eller något annat bolag driver och som i sin tur är kopplat till , är det tre olika bolag inblandade. Det handlar om hur deras arbete ska samordnas och i vilket läge de ska prata med varandra. Man ska samförlägga så mycket som möjligt och sedan ha samtal och samråd med markägaren. Jag säger inte att vi är i mål, för det är vi verkligen inte. Men med de här strategierna och med arbetet i den nationella planen och i elektrifieringsstrategin tar vi ett rejält steg mot målet. Elektrifieringsstrategin ska genomföras . Jag ser goda möjligheter att komma i mål. Jag hade önskat att vi inte behövt utan redan varit i mål, men det är bättre att göra det nu och komma i mål än att vänta. Där tror jag att vi är överens, och jag. 20 (C): Jag tackar för svaret. Visst är det så att vi måste göra omställningen fort. Det är mycket som händer och som vi inte hade räknat med. Vi har haft ett stabilt system . Jag skulle önska att vi hade ett tydligt ledarskap som pekade på den lokala acceptansen. Jag hoppas att det som statsrådet säger om konkreta uppdrag som kommer att leda till konkret arbete för att öka den lokala acceptansen blir verklighet. Vi får återkomma till det om . Det är som sagt synd att vi inte är där . Jag har en fråga kvar. Det är en fråga i min interpellation som jag inte upplever att jag har fått något svar på. Min tanke är att vi får ägna de sista debattminuterna åt den frågan, som handlar om ersättningsformen till markägarna. Oavsett om det går så långt att mark ianspråktas, vilket inte behöver vara frivilligt för markägaren, måste man se över ersättningsformen. Det kanske ökar den lokala acceptansen. ersätts markägaren för markens värde. Man skulle kunna tänka sig två andra typer av ersättningsformer. Det kan handla om ersättning för framtida intäkter som går förlorade eller ersättning baserad på det som ska produceras, till exempel ett vindkraftverk, en kraftledning eller den el som kommer att passera elledningen. Det handlar alltså om att man bygger ersättningen på någonting annat. Om jag brukar där det inte kommer att gå att skörda på grund av ett intrång blir det förlorade kommande intäkter. Det är inte bara fråga om dagens värde. Min sista fråga är: Är regeringen intresserad av att se över ersättningsformerna för att få ytterligare ökad lokal acceptans hos markägarna? 21 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan, som jag ska återkomma till under mina två . Först ska jag säga något om lokal acceptans. Det kommer att bli avsevärt fler ärenden som kräver lokal acceptans, och det tror jag att vi behöver ha i beaktande. Även om vi blir duktigare på samplanering, vilket vi måste bli, och även om vi blir bättre på samråd och på att komma överens finns det ändå en risk att vi hamnar i en situation där nettoantalet överklaganden ökar, eftersom det kommer att behövas så otroligt mycket mer. När det kommer till intrångsersättningsfrågan finns det i expropriationslagen en etablerad ersättningsmodell. Intrånget ska ersättas med marknadsvärdet för den ianspråktagna marken samt ett påslag på . Som jag nämnde i mitt första inlägg kan det bli upp till mer än värdet. Jag vet att det i kommunerna har förekommit avsevärt högre nivåer än i påslag. Så har man gjort för att kunna säkerställa en god kompensation. kan jag ärligt säga att det inte finns några planer på att göra en förändring i den här modellen. Dock pågår det en utredning angående acceptansen för vindkraften och hur vi skapar en incitamentsmodell. I har det blivit någon form av kutym eller praxis att mellan av vindkraftens årliga bruttointäkter tillfaller kommunen. Detta är 20 gånger lägre än i , och andra länder. Jag tycker också att den danska modellen är intressant. Där har de närboende möjlighet att till självkostnadspris köpa in sig i vindkraftsparken för upp till totalt av dess värde. Det innebär att de blir aktieägare i vindkraftsparken och därmed får nytta av den. Vi får se vilka svar den ger. Men det finns olika aspekter när det gäller att kunna höja ersättningarna eller förändra ersättningsmodellerna, åtminstone när det gäller vindkraftsparker. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: med anledning av prop. 2021/22:183 Registrering av kontantkort – förbättrad tillgång till uppgifter för brottsbekämpande myndigheter 2021/22:4469 av m.fl. (V) 2021/22:4549 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2021/22:232 Ett modernt offentligt belöningssystem och de allmänna flaggdagarna 2021/22:4702 av m.fl. (SD) 2021/22:4703 av m.fl. (V) med anledning av prop. 2021/22:234 Fordon ska kunna klampas i fler fall 2021/22:4701 av m.fl. (SD) 2021/22:4735 av m.fl. (M) 2021/22:4737 av m.fl. (KD) 2021/22:4739 av och (båda C) § 12 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:489 Vision e-hälsa 2025 av (M) till socialminister (S) 2021/22:490 Initiativ för att ge det nordiska samarbetet en pånyttfödelse av (M) till statsrådet (S) 2021/22:491 Arbetsförmedlingens ökade närvaro i utsatta områden av (SD) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 2021/22:492 Konkurrenskraften för den svenska sjöfarten av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:493 Femårslicenserna av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1569 Återbetalningskrav för redan utförd assistans av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1570 Digitala vigselbevis av (C) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1571 handläggningstider för bouppteckningar av (M) till finansminister (S) 2021/22:1572 Bristande förkunskaper hos nya studenter av (SD) till utbildningsminister (S) 2021/22:1573 Förbättrad uppföljning av hjärtsjuka barn av (SD) till socialminister (S) 2021/22:1574 Åtgärder för att säkerställa flygförmåga av (M) till försvarsminister (S) § 14 Kammaren åtskildes . Sammanträdet leddes av andre vice talmannen. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Meddelande om särskild debatt med anledning av rapporten från de säkerhetspolitiska överläggningarna § 5 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 6 Anmälan om faktapromemoria § 7 Anmälan om granskningsrapport § 8 Svar på interpellation 2021/22:439 om hemställan om undantag från biotopskydd i län 1 Klimat- och miljöminister (S) 2 (C) 3 Klimat- och miljöminister (S) 4 (C) 5 Klimat- och miljöminister (S) 6 (C) 7 Klimat- och miljöminister (S) § 9 Svar på interpellation 2021/22:451 om avräkningar från budgeten för internationellt utvecklingssamarbete 8 Statsrådet (S) 9 (MP) 10 Statsrådet (S) 11 (MP) 12 Statsrådet (S) 13 (MP) 14 Statsrådet (S) § 10 Svar på interpellation 2021/22:480 om samplanering av infrastrukturprojekt med lokal acceptans 15 Statsrådet (S) 16 (C) 17 Statsrådet (S) 18 (C) 19 Statsrådet (S) 20 (C) 21 Statsrådet (S) § 12 Anmälan om interpellationer § 13 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 14 Kammaren åtskildes .