prot · H90961 · 2022-01-28 00:00:00 — Jag hoppas att också vårt förslag om nationell frånvarostatistik kan komma med där. Det är indirekt en del av lösningen, en av flera, för att förebygga hemmasittande och försöka ta reda på varför vi har så många frånvarande, hur det kan komma sig att så många elever, tusentals, inte är i skolan. Vi har ingen sådan statistik. Jag har pratat med flera organisationer som välkomnar ett sådant initiativ. Det var därför vi i utbildningsutskottet riktade ett sådant krav. Även om det bidrar till ökad administrativ börda tror jag, fru talman, att de positiva effekterna av att huvudmännen och staten har bättre koll på varför elever är borta från skolplikten är oerhört centrala. Vi ser i statistiska uppgifter från Skolinspektionen att 1 700 elever hade en ogiltig sammanhängande frånvaro på minst en månad men att 18 000 hade upprepad ströfrånvaro, vilket i sig är en riskfaktor. blev det en kollektiv chock för många av oss när bland annat TV4 i ett inslag sa att över 5 000 elever inte gick i skolan utan var hemmasittare. Problemet är att vi inte vet hur utbrett detta faktiskt är. Därför måste kompetensen bli bättre på skolnivå. Det är korrekt att det formella regelverket inte hindrar att man erbjuder plats i särskild undervisningsgrupp. Men vi kan titta på , och senast , som gör kraftiga besparingar på skolväsendet. Vad, fru talman, drar man då ned på? Jo, det särskilda stödet. Det är speciallärare, till exempel, och det är särskild undervisningsgrupp – möjligheten att ge resurser, anställa en extra speciallärare eller erbjuda fyra fem elever att gå längre ned i korridoren till ett särskilt rum där de i sin takt, utifrån sina perspektiv och sina behov, får det stöd de har rätt till. Konsekvensen är att man blir hemmasittare. Och det är inte bara skolan som drabbas utan även hälsan. Vi ser inom den här målgruppen elever, fru talman, ökad psykisk ohälsa och förtvivlade föräldrar. Jag nämner det igen: Det här drabbar hela hemmet, inte bara skolgången utan även det sociala, familjen. Det finns föräldrar som ringer och säger att de måste sjukskriva sig eller förlänga sin sjukskrivning på grund av att skolan inte erbjuder rätt stöd eller anpassat stöd, vilket självklart riskerar att rasera hela familjens ekonomi. Statsministern sa 2019 här i kammaren att det skulle bli lättare att få plats i särskild undervisningsgrupp. Det förpliktar, fru talman. Det får inte bara bli politisk retorik. De elever som inte får det stöd de har rätt till och de föräldrar som drabbas av problemet måste känna förtroende för och tillit till det politiska systemet. 145 Statsrådet (S): Jag delar helt bild av problematiken, hur svår den är och hur svårt den drabbar familjer. Det är därför regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra skolans arbete med stödinsatser, bland annat kompetensutvecklingsinsatser som specialpedagogik för lärande, insatser för utbildning, att anställa fler speciallärare och specialpedagoger samt statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan. Vi måste ha personal som jobbar med de här frågorna. Vi lägger också, som jag redan har sagt, fram propositioner om elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning samt om resursskolor och tilläggsbelopp med särskilt stöd. beslutade regeringen om nya examensmål i lärarutbildningen för att skolan ska bli bättre på att möta barn och elever med neuropsykiatriska svårigheter, som ofta är involverade i de här fallen. De nya examensmålen började tillämpas i alla förskollärar- och lärarutbildningar som startade . Regeringen har även satsat på mer resurser och riktat stöd till de skolor som har tuffast förutsättningar. Ett exempel är bidrag till stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, där mest resurser går till de skolor som bäst behöver det. Bidraget uppgick till 6,2 miljarder och drygt 6,5 miljarder . Arbetet med problematisk skolnärvaro är komplext. Det är också väldigt individuellt. Det åligger varje huvudman, alltså den som har uppdraget att bedriva skola, att följa upp och faktiskt åtgärda problemen. Då är det viktigt att det finns riktlinjer, möjligheter och så vidare. Den här interpellationen gällde ju inte nationell statistik för att följa upp problematisk skolnärvaro. Den frågan tar jag gärna med vid ett annat tillfälle. Det är ett väldigt intressant och viktigt område, vill jag säga, och här måste vi jobba tillsammans. Framför allt handlar det om att pengar ska gå till de elever som behöver det. Skolsegregation och svår arbetsmiljö i vissa utsatta områden där elever inte kan välja ny skola eller att det finns andra låsningar i samhället är också viktiga saker att ta in i detta. Vi måste jobba tillsammans och målinriktat på området. Detta är också någonting som måste ses som en helhet. Det finns en fara med att vi skapar väldigt många olika skolformer utanför den ordinarie undervisningen. Det många elever söker är att få vara delaktiga i den vanliga skolan, att få vara vanliga elever. Det är detta vi ska balansera innan vi skapar för många särskilda undervisningsgrupper, särskilda skolor och så vidare. Forskning visar att strävan mot inkludering är det bästa, men i de fall det inte fungerar ska vi ha kraftiga och goda insatser. 146 (L): Det är 18 000 elever som har upprepad ströfrånvaro i skolan. Det är tusentals elever som aldrig dyker upp i skolan. Många elever har, av olika skäl, varit hemma från den obligatoriska . Det finns elever som går i femman och sexan och inte får den svensk- och matematikundervisning som de har rätt till. Vissa får en anpassad studiegång som innebär att man kapar en hel del av schemat. De eleverna kommer aldrig någonsin att få en rättvis chans att komma i fatt sina kamrater och bli behöriga till gymnasieskolan. Det är för många som inte upptäcks över huvud taget. Då får senare år och inte minst gymnasiet och vuxenutbildningen lappa och laga. Det är korrekt att det står i skollagen att man har möjlighet att besluta om plats i särskild undervisningsgrupp. Men vi efterfrågar flexibilitet. Det brister i anpassning. Det brister i kartläggning och utredning. Det brister när man upprättar planerna, och det brister inte minst i kompetens. Det räcker inte med att man låter eleven gå och sätta sig med tre klasskompisar i ett rum, och så stoppar man in vem som helst – ursäkta uttrycket – som ska ta hand om dem. Självklart ska det vara en specialpedagog eller en speciallärare som kan dessa elever. Och givetvis hoppas vi att alla lärare i hela landet, oavsett vilken skolklass de har, kan hantera eleverna, men det är ett krav som är näst intill orimligt att ställa på landets lärare. Det är därför vi behöver specialpedagoger och speciallärare, både i resursskolor och i särskild undervisningsgrupp, och också behöver satsa på kompetens. Ingen elev ska behöva lämna utan tillräckliga förkunskaper. 147 Statsrådet (S): Jag bedömer att vi har väldigt skickliga lärare. Vi har väldigt skickliga rektorer. Jag känner inte igen bilden av att vi stoppar in vem som helst och så vidare. Den bilden delar jag inte. Det jag vet är att lärare behöver kollegor, så att de kan bli ett team som arbetar kring eleverna. Det ska vara flera kollegor som kan jobba med de elever som behöver mest. Då vill jag återigen knyta an till att vi i regering och riksdag fattar beslut om statsbidrag som ska gå till de skolor som behöver mest, och ungefär lika mycket läcker ut från skolsystemet. Det finns något som heter skolpliktsavdrag, som vi kommer att diskutera i den här kammaren. Det handlar om att vissa skolor måste ta emot alla elever, och får de inte resurser för att göra det. Jag vill också påminna om att den läroplan som vi socialdemokrater nu reformerar gjorde det väldigt svårt för många lärare att förstå vad man skulle kunna. Framför allt var det väldigt svårt, ja nästan omöjligt, för många elever med en NPF-diagnos att förstå: Vad gör jag här? Vad ska jag lära mig? Det var stora och svävande föreställningar som dessa elever har väldigt små chanser att lyckas med. Detta åtgärdar vi. Vi tillför resurser. Vi tillför juridiken, lagen, och de beslut som behövs för att skapa goda förutsättningar för lärare och rektorer att fatta kloka beslut som har eleverna i fokus. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Anmälan om interpellation Följande interpellation hade framställts: 2021/22:304 brott mot mänskliga rättigheter av (V) till utrikesminister (S) § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:918 Tider för ripjakt av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:919 Ersättning för sälavskjutning av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:920 Skottpengar på skarv av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:921 Björnstammens storlek av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:922 Tak för vargstammen av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:923 Handläggningstider för personnummer av (C) till finansminister (S) 2021/22:924 Lånemarknaden av i (M) till statsrådet (S) 2021/22:925 Skuldregister av i (M) till statsrådet (S) 2021/22:926 Behovet av fler häktes- och anstaltsplatser av i (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:927 En sammanhållen hållning gentemot av (M) till statsrådet (S) 2021/22:928 Åtgärder mot lantbrukarnas ökade kostnader av (M) till statsrådet (S) 2021/22:929 Myndighetsanställdas överlämnande av uppgift av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:930 Ofrivillig organdonation i av (M) till utrikesminister (S) 2021/22:931 Påverkan av politiska beslut genom ekonomiskt stöd av i (M) 2021/22:932 Handläggningstider för vapenlicenser av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:933 Situationen i av (S) till utrikesminister (S) 2021/22:934 Kritiserad användning av bredbandspengar av Per Schöldberg (C) till statsrådet (S) 2021/22:935 Nordiska garantier för gränsfrihet av (M) till näringsminister (S) 2021/22:936 Utvecklingsarbetet på sträckan – av Kopparklint (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:937 Kostnadskontroll i infrastrukturprojekt av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:938 Proportionerlig kompensation för elkostnader av (M) till statsrådet (S) 2021/22:939 Bekämpning av bidragsfusk av Kopparklint (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:940 Effektivare bekämpning av drograttfylleri av (C) till infrastrukturminister (S) 2021/22:941 Miljöprövning av (SD) till klimat- och miljöminister (S) § 19 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 1 anf. 81 (delvis), av talmannen därefter till och med § 13 anf. 120 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Särskild debatt om hedersrelaterat våld och förtryck 1 (L) 2 Justitie- och inrikesminister (S) 3 (M) 4 (SD) 5 (C) 6 (V) 7 (KD) 8 (L) 9 (MP) 10 Justitie- och inrikesminister (S) 11 (M) replik 12 Justitie- och inrikesminister (S) replik 13 (M) replik 14 Justitie- och inrikesminister (S) replik 15 (SD) replik 16 Justitie- och inrikesminister (S) replik 17 (SD) replik 18 Justitie- och inrikesminister (S) replik 19 (C) replik 20 Justitie- och inrikesminister (S) replik 21 (C) replik 22 Justitie- och inrikesminister (S) replik 23 (KD) replik 24 Justitie- och inrikesminister (S) replik 25 (KD) replik 26 Justitie- och inrikesminister (S) replik 27 (L) replik 28 Justitie- och inrikesminister (S) replik 29 (L) replik 30 Justitie- och inrikesminister (S) replik 31 (M) 32 (MP) replik 33 (M) replik 34 (MP) replik 35 (M) replik 36 (V) replik 37 (M) replik 38 (V) replik 39 (M) replik 40 (SD) 41 (C) replik 42 (SD) replik 43 (C) replik 44 (SD) replik 45 (L) replik 46 (SD) replik 47 (L) replik 48 (SD) replik 49 (C) 50 (SD) replik 51 (C) replik 52 (SD) replik 53 (C) replik 54 (L) replik 55 (C) replik 56 (L) replik 57 (C) replik 58 (V) 59 (SD) replik 60 (V) replik 61 (SD) replik 62 (V) replik 63 (L) replik 64 (V) replik 65 (L) replik 66 (V) replik 67 (MP) replik 68 (V) replik 69 (MP) replik 70 (V) replik 71 (KD) 72 (L) 73 (SD) replik 74 (L) replik 75 (SD) replik 76 (L) replik 77 (MP) 78 (L) replik 79 (MP) replik 80 (L) replik 81 (MP) replik 82 Justitie- och inrikesminister (S) § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 5 Anmälan om faktapromemorior § 6 Anmälan om återkallelse av proposition § 7 Ärenden för hänvisning till utskott § 8 Svar på interpellation 2021/22:246 om kritiken mot från 83 Justitie- och inrikesminister (S) 84 (SD) 85 (SD) 86 Justitie- och inrikesminister (S) 87 (SD) 88 (SD) 89 Justitie- och inrikesminister (S) 90 (SD) 91 Justitie- och inrikesminister (S) § 9 Svar på interpellation 2021/22:250 om nationellt avhopparprogram 92 Justitie- och inrikesminister (S) 93 (SD) 94 Justitie- och inrikesminister (S) 95 (SD) 96 Justitie- och inrikesminister (S) 97 (SD) 98 Justitie- och inrikesminister (S) § 10 Svar på interpellation 2021/22:273 om försörjningsberedskap 99 Justitie- och inrikesminister (S) 100 (M) 101 Justitie- och inrikesminister (S) 102 (M) 103 Justitie- och inrikesminister (S) 104 (M) 105 Justitie- och inrikesminister (S) § 11 Svar på interpellation 2021/22:277 om stängda gränser 106 Justitie- och inrikesminister (S) 107 (KD) 108 Justitie- och inrikesminister (S) 109 (KD) 110 Justitie- och inrikesminister (S) 111 (KD) 112 Justitie- och inrikesminister (S) § 12 Svar på interpellation 2021/22:159 om skatten på begagnad elektronik 113 Finansminister (S) 114 (M) 115 Finansminister (S) 116 (M) 117 Finansminister (S) 118 (M) 119 Finansminister (S) § 13 Svar på interpellation 2021/22:160 om ekonomisk jämställdhet 120 Finansminister (S) 121 (M) 122 Finansminister (S) 123 (M) 124 Finansminister (S) 125 (M) 126 Finansminister (S) § 14 Svar på interpellation 2021/22:162 om en förstärkning av 127 Finansminister (S) 128 (M) 129 Finansminister (S) 130 (M) 131 Finansminister (S) 132 (M) 133 Finansminister (S) § 15 Svar på interpellation 2021/22:177 om ett förändrat reseavdrag 134 Finansminister (S) 135 (SD) 136 Finansminister (S) 137 (SD) 138 Finansminister (S) 139 (SD) 140 Finansminister (S) § 16 Svar på interpellation 2021/22:272 om stöd till elever med särskilda behov och distansundervisning för hemmasittare 141 Statsrådet (S) 142 (L) 143 Statsrådet (S) 144 (L) 145 Statsrådet (S) 146 (L) 147 Statsrådet (S) § 17 Anmälan om interpellation § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 19 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2022