prot · H90995 · 2022-04-07 00:00:00 — Ur detta perspektiv är fjärde järnvägspaketet ett steg i rätt riktning. Syftet med fjärde järnvägspaketet är att skapa bättre förutsättningar för den europeiska järnvägen och undanröja hinder mellan länderna. Men ser också brister och orosmoln, inte minst är det viktigt att hålla ögonen på ökade kostnader för järnvägssektorn. I propositionen om fjärde järnvägspaketet konstaterar regeringen att genomförandet kan innebära högre kostnader för järnvägssektorn, bland annat till följd av ökad administration. För oss är det otroligt viktigt att detta inte påverkar järnvägens konkurrensmöjligheter gentemot andra trafikslag. Och jag vill därför yrka bifall till reservation 1. Fjärde järnvägs-paketet och andra järnvägsfrågor Det finns också en stor potential i att flytta godstransporter från väg till järnväg. är vägen överutnyttjad för transporter. Godstrafiken måste ställas om för att vi ska nå våra klimatmål. Det kommer att kräva stora investeringar i järnvägen, men vi måste också uppnå en jämnare konkurrens mellan väg och järnväg. gynnas vägen framför järnvägen, vilket såklart är helt fel. vill storsatsa på järnvägen i hela landet. Vi vill ha ett snabbt färdigställande av nya stambanor för höghastighetståg, vi vill bygga bort flaskhalsar i systemet och vi vill satsa på en bättre järnväg runt om i för att tillgängliggöra järnvägen för fler. En viktig förbindelse är den mellan och , som flera talare har nämnt. Det har sagts mycket klokt om den sträckan, men jag skulle vilja lyfta upp ytterligare ett perspektiv. Innan pandemin flög omkring 1,4 miljoner resenärer mellan och . tar en tågresa mellan och . Genom en satsning på järnvägen skulle restiden sänkas till . En snabb järnvägsförbindelse mellan och skulle sannolikt kunna ersätta i storleksordningen 1 miljon flygresor och därmed innebära en enorm klimatvinst. har en nyckelroll i arbetet med att klara klimatutmaningen. är ett överlägset transportmedel för att minska klimatpåverkan. Dessutom bidrar järnvägen till större arbetsmarknadsregioner, till att knyta ihop olika delar av vårt land och till att förenkla människors livspussel. Vi vet att allt fler vill resa på järnväg, och är det för oss här inne att svara upp mot det. Låt bli järnvägens decennium! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 9 Genomförande av direktivet om elektroniska vägtullssystem betänkande 2021/22:TU10 Genomförande av direktivet om elektroniska vägtullssystem (prop. 2021/22:118) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) § 10 Grundläggande om utbildning betänkande 2021/22:UbU15 132 NORIA MANOUCHI (M): Jag vill börja med att konstatera att hela utbildningsutskottet glädjande nog har ställt sig bakom förslag om att det ska vara varje skolas skyldighet att säkerställa en god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel. Det är nämligen så att vi tog emot en rapport skriven av , , elevråd – , Elevkårer och Läromedelsförfattarna. I rapporten konstaterades att var femte lärare saknar nödvändiga läromedel för att kunna bedriva en hållbar undervisning. Den typen av siffror kan bara inte accepteras. menar att det måste vara varje skolas skyldighet att tillgodose kvalitetssäkrade läromedel för varje elev, och när vi kommer att rösta om detta efter påsk kommer denna skyldighet äntligen att fastställas. Det är dock inte bara läromedel som behöver kvalitetssäkring inom svensk skola. till fredag går elever till skolan med en klump i magen eller med sår som inte har hunnit läka . Vissa förbereder sig helt enkelt på att behöva försvara sig. Att vi kommer till rätta med tryggheten i skolan handlar inte bara om att trygga barn lär sig mer; det handlar om att varje barn är värt att skydda, alltid. Det måste vara en grundläggande rätt att vara trygg som barn i . Detta betyder att skolan måste vara fri från hot, våld, kränkningar, trakasserier och stök rent allmänt. Så är det inte . Tvärtom känner sig fler otrygga i svensk skola som går – både elever och lärare. Ska vi komma till rätta med detta på riktigt måste ett arbete baserat på vetenskap och beprövad erfarenhet komma på plats. Uppdra åt att tillsammans med Skolinspektionen, och ta fram ett evidensbaserat program för hur vi ska hantera den här typen av problematik! Det måste komma på plats , delvis som stöd för huvudmän, rektorer, lärare och övrig skolpersonal men också för att det är dags för ett samlat grepp om den otrygghet och den typ av brott som begås inom svensk skola. Givet Socialdemokraternas flathet beträffande kriminalitet i vårt samhälle rent allmänt förvånar det nog ingen att de kommer att rösta nej till detta. Det fruktansvärda anfallskrig som Putins bedriver mot det ukrainska folket blir vidrigare för som går. Vi trodde nog, i alla fall min generation, att krig var förbi – att våra länder åtminstone bland varandra skulle vara fredade. Vi hade fel. Få gånger har svensk brist på beredskap blottats tydligare än . Vi märker det när Försvarsmakten behöver be om mer pengar, när bönder slutar odla och när boende upptäcker att det saknas skyddsrum i just deras bostadsområde. Vi märker det också när så många svenskar har en bristande kunskap om totalförsvaret och dess roll. I flera europeiska länder ingår den här typen av information i skolornas verksamhet, men i saknar vi den – och vi saknar den i synnerhet . föreslår därför införandet av en obligatorisk totalförsvarsutbildning i gymnasiet. Det är dags för varje del av samhället att göra sitt för att förbereda landet för både kris och krig, och även svenskt skolväsen måste vara en del i det arbetet. Därför yrkar jag bifall till reservation nummer 19. 133 (SD): Vi i ställer oss bakom alla våra reservationer, men för tids yrkar jag bifall endast till reservation nummer 27. En gång i tiden, för inte så länge sedan, var den svenska skolan världsledande. Smaka på det – världsledande! är vår skola en medelmåtta bland de 79 länder som deltar i den mest omfattande skolundersökningen, . Hur kunde vi hamna här på bara ? Svaret på den frågan är naturligtvis inte helt enkelt att konstatera; det beror helt säkert på en rad olika faktorer. Men det har skett några stora förändringar . Skolan kommunaliserades, vilket innebar att ansvaret delades ut till kommunerna i stället för att staten hade det övergripande ansvaret. Det var en chansning som kanske inte riktigt gick hem; det ser vi i de stora skillnader i kvalitet som finns mellan skolorna i respektive kommun. Vi gick från att lära eleverna en mängd fakta till att fokusera på analyser och samband. Det säger ju sig självt att man först måste lära sig en mängd fakta innan man kan använda dessa för att göra analyser och se samband. har ju också tagit emot en väldigt stor andel invandrare, många från länder med mycket låg utbildningsnivå. Det säger sig självt att detta förändrar och framför allt den svenska skolan – särskilt som man inte har haft en bra och välfungerande plan för att ta emot alla dessa elever som kommer. Jag vill även nämna lärarnas lönenivå, som faktiskt har sjunkit . Detta påverkar attraktionskraften och möjligheten att få de bästa studenterna att välja läraryrket, liksom möjligheten att få duktiga lärare att stanna kvar i sitt yrke. Slutligen har det tyvärr tillkommit en socialliberal norm i skolan som innebär att elever ibland har fått lite för stora friheter. Att som lärare ständigt vara ifrågasatt sätter sina spår i lärarnas auktoritet och skapar en dålig arbetsmiljö för alla i skolan. Att detta och en mängd andra faktorer har påverkat vår skola, sammantaget på ett inte särskilt positivt sätt, kan man ganska lätt konstatera. Det är dags att vi gör någonting åt detta – på riktigt. måste vi fokusera på att lära ut faktakunskaper. Läroplanerna ska förbättras och göras tydliga och mer konkreta. Analyserna av inlärda fakta väntar vi lite med, tills eleverna närmar sig gymnasiet och under gymnasieutbildningen. börjar man redan i årskurs 4 – ja, ni hör vad jag säger, i årskurs 4! – med analyser och samband. Många elever är inte mogna för detta. Några är det, men långt ifrån alla, och här kan intresset hos vissa elever bromsas upp. Alla elever ska ha tryckta, certifierade läromedel, som tydligt visar vad de förväntas lära sig under en årskurs i respektive ämne. Vi anser också att en lägsta nivå för kostnader för tryckta läromedel per elev och år ska fastställas då skillnaderna mellan skolorna är väldigt stora och det sammantaget satsas alldeles för lite på tryckta läromedel. Man lägger allt i korgen digital utbildning. Det ska vara högkvalitativa, neutrala och faktabaserade läromedel. Dessa ska certifieras av ett läromedelsråd bestående av företrädare för professionen, forskare och skolmyndigheter, som granskar och kvalitetsmärker läromedel. Lärarna väljer därefter från detta certifierade urval. På så vis löser vi problemet med läromedel som håller låg kvalitet, oavsett om det handlar om faktafel, bristande pedagogisk struktur eller politiskt vinklade eller på annat sätt undermåliga läromedel. När den svenska skolan var världsledande var den också likvärdig. Det spelade alltså ingen roll i vilken skola eleverna gick. Alla elever fick goda möjligheter att utbilda sig. Så är det inte , tyvärr. definition av likvärdiga skolor innebär att alla skolor ska hålla en god kvalitet så att alla elever får möjlighet till en god utbildning och garanterad studiero. För att detta ska bli möjligt har vi i lagt fram en mängd förslag som ska bidra till det. Jag nämner några: skriftliga ordningsomdömen, ökade befogenheter för rektorer och lärare att upprätthålla ordning, överenskommelser om uppförande och regler mellan elever, vårdnadshavare och skola samt mobilfri skola. Vi vill införa jourklasser och särskild undervisning för elever som utgör allvarlig fara. Ja, det var några av våra förslag; det finns fler. Att definiera en likvärdig skola som en påtvingad blandning av etnicitet och föräldrars utbildningsbakgrund, så som den socialdemokratiska regeringen och även andra partier gör, är helt främmande för oss. Att på detta sätt använda våra skolbarn som integrationsverktyg genom tvångsåtgärder är fel – punkt. är en garant för att våra skolbarn inte ska tvingas agera integrationsverktyg. I ska alla skolor hålla god kvalitet – det är den likvärdiga skolan. I detta anförande instämde (SD). 134 ALIREZA AKHONDI (C): Utbildningspolitiken är inte mitt sakområde, normalt sett. Jag rycker ut för en kollega som har fått förhinder . Jag har lovat honom att säga några fler ord än att skolan är bra och att friskolereformen ska värnas. Sedan är det spännande att , oavsett vilket sakpolitiskt ämne man diskuterar, alltid kommer upp och säger att allt är invandringens fel. Det slår aldrig fel. Jag kan konstatera att det alltid står för, oavsett, är främlingsfientlighet, främlingsfientlighet och främlingsfientlighet. debatterar vi motioner från allmänna motionstiden som hanteras i detta betänkande. Skolan har en viktig roll i att utjämna livschanser. Det behövs ökat fokus på kunskaper så att fler elever som lämnar blir behöriga till nationella program på gymnasiet och fler lämnar gymnasiet med fullständiga betyg. För att lyckas krävs att alla elever får det stöd och den hjälp som de behöver. Att de har trygghet och studiero, mår bra och kan utvecklas är nycklar för att fler ska klara skolan och därmed också få förutsättningar för vidare studier och egen försörjning. Att fler klarar skolan är en nyckel för att bryta utanförskap och få fler i arbete. Motsatsen, en misslyckad skolgång, är en riskfaktor för kriminalitet och utanförskap. arbetar för att alla elever ska mötas av en bra utbildning, oavsett var i landet man bor, vilken bakgrund man har eller om man är flicka eller pojke. Att alla elever har tillgång till bra läromedel är en viktig del för att stärka likvärdigheten och höja kunskapsresultaten. Särskilt viktigt blir detta när alltför många elever undervisas av obehöriga lärare. Därför är det väldigt glädjande att ett enigt utskott står bakom tillkännagivandet till regeringen om varje skolas skyldighet att säkerställa god tillgång till kvalitetssäkrade läromedel. Skolan har utöver kunskapsuppdraget ett viktigt demokratiskt uppdrag. Många unga tjejer och killar utsätts för hedersförtryck, vilket i många fall blir synbart i skolan. Det kan bland annat handla om att elever förbjuds att delta på vissa lektioner eller obligatoriska moment. vill att handlingsplaner mot hedersförtryck ska finnas i grund- och gymnasieskolor. Det behövs även en förbättrad samverkan mellan myndigheter i arbetet med att förebygga och upptäcka hedersproblematik. Elevers rätt till skolgång och därmed huvudmännens skyldighet att leva upp till skollagen kan inte nog poängteras. Förutom att öka medvetenheten om problematiken med hedersförtryck och göra skolorna skyldiga att upprätta handlingsplaner kan nationell frånvarostatistik vara en del i att säkerställa alla elevers rätt till bra skolgång. Det finns ett stort behov av att i skolan tala om normer och värderingar och om hur människor bör behandla varandra. har varit med om att stärka undervisningen om sexualitet och relationer inom ramen för januariavtalet. Vi stärkte även arbetet med och kunskaperna om frågorna genom att göra ämnet sexualitet och relationer obligatoriskt på lärarutbildningarna. Detta är viktigt för arbetet, men mer behöver göras. Det är viktigt att det inte enbart är nyutexaminerade lärare som framöver får med sig kompetens och kunskaper för att kunna lyfta och diskutera frågor som gäller normer och värderingar. Vi vill därför att även befintlig skolpersonal ska få den kompetensen och ser behov av kompetensutvecklingsinsatser för detta. I en skola där alla elever ska mötas utifrån sina behov och förutsättningar är det viktigt att minoritetsspråkens och modersmålsundervisningens ställning stärks. Modersmålsundervisningen fyller en betydande funktion för barnets språk- och kunskapsutveckling. Framtiden för många av de nationella minoritetsspråken som levande språk i är hotad, vilket kräver insatser från samhällets sida. Att låta elever ta del av sitt minoritetsspråk eller modersmål är viktigt i arbetet med att stärka deras språkutveckling och kunskapsinhämtning men också för identitetsskapandet. Skolan spelar här en viktig roll. Bland annat behöver fler lärare i nationella minoritetsspråk och modersmål utbildas, och barn och ungdomar behöver få ökade möjligheter att studera språken. Naturligtvis står bakom alla sina yrkanden i utskottet, men för tids vinnande yrkar vi bifall enbart till reservation nummer 14. 135 (SD) replik: Jag hör att ledamoten påstår att jag i mitt anförande skyller alla problem i den svenska skolan på invandringen. Alireza sa förvisso att han var ganska ny i skolpolitiken, men jag tror ändå att ledamoten i alla fall kan höra vad jag säger. Jag har mitt anförande nedskrivet här. Jag nämnde vissa saker som har förändrat den svenska skolan . Jag sa: Sedan har ju tagit emot en enormt stor andel invandrare, många från länder med mycket låg utbildningsnivå. Det säger sig självt att dessa förändrar den svenska skolan, särskilt om man inte har haft en väl utarbetad plan för hur det ska gå till. Jag frågar då ledamoten om detta är att skylla alla problem i den svenska skolan på invandringen. 136 ALIREZA AKHONDI (C) replik: verkade vilja läsa upp sitt anförande igen. Han fick nog inte fram sin mening tillräckligt väl. Jag hörde vad ledamoten sa från talarstolen. Vid det här laget förstår jag också innebörden av ord som uttalas och den inriktning som dessa ord har. kommer med ett påstående att vi har haft en invandring från länder med mycket låg utbildningsnivå. Jag skulle faktiskt vilja vända på frågan och höra vad har för belägg för detta absurda påstående. 137 (SD) replik: Jag kan börja med att nämna att man i alla kommuner – ja, jag kan inte svära på att det är alla, men förmodligen är det alla – har modeller där man satsar en extra del i skolpengen som kallas strukturbidrag, och där har man med det som ledamoten just nämnde som ett kriterium för att få högre strukturbidrag. Man tar även med andra faktorer som kön, föräldrars utbildningsnivå, vilket område man bor i och från vilka länder man kommer. Om man inte kommer från blir det alltså högre strukturbidrag. Menar alltså ledamoten att de partier som styr i alla dessa kommuner – där är säkert alla kammarens åtta partier med – på något sätt skyller allting på invandringen? Det är på det sättet jag läser ledamotens kommentar till mig. Jag kan inte heller förstå att det är invandringskritiskt att nämna den problematik som en alltför stor invandring från länder med låg utbildningsnivå har medfört i den svenska skolan. Vi måste göra en extra ansträngning för dessa elever – inte i alla fall men i väldigt många fall. Därför får de också ökat strukturbidrag i alla kommuner, från alla partier. 138 ALIREZA AKHONDI (C) replik: Jag förstår ärligt talat inte det här replikskiftet över huvud taget. är med och tar ansvar i 200 av 290 kommuner. Vi är med och fattar en massa beslut som påverkar den svenska skolan, som utvecklar den och som tar ansvar för varenda unge som går i svensk skola och varenda person som lär ut saker till våra barn. Att det finns socioekonomiska parametrar när det gäller hur skolpengen är utformad är riktigt, och så ska det vara. Alla har inte samma förutsättningar, och tar en skola ett stort ansvar för barn som inte kommer från akademikerhem eller socioekonomiskt starka områden ska socioekonomi självklart vara en parameter när det gäller hur skolpengen fördelas. 139 (V): är vi här för att debattera utbildningsutskottets betänkande Grundläggande om utbildning. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Det liberala kommunalrådet i vill uppgradera skolans elever genom att kalla dem för kunder. Det liberala skolborgarrådet i sålde precis ut sju skolbyggnader till ett fastighetsbolag som ägs av en före detta socialdemokratisk politiker. I kommun efter kommun låter borgerliga och socialdemokratiska politiker bygga fastigheter som är tänkta att användas av stora skolkoncerner innan dessa företag ens har fått tillstånd att öppna sina skolor i respektive kommun. Vi kan ta kommun som exempel. har fem kommunala skolor i lagts ned helt eller delvis. Först är strategin att svälta ut de kommunala skolorna på resurser. Därefter uppmanar man föräldrar att söka sig till andra skolor om de är missnöjda. underlättar man för mångmiljardbolag att starta skolor i kommunen. Detta är en del av berättelsen om den marknadsskola som vi befinner oss i, och detta kommer att tala om i debatt efter debatt i den här kammaren. Varför gör vi det, och vad är marknadsskolan? finns det ett missförstånd, att marknadsskolan bara handlar om vissa privata skolor och att vi menar att alla privata skolor skulle vara dåliga och alla kommunala skolor skulle vara bra. Tvärtom: Marknadsskolan syftar på det system som vi har i och som skolorna styrs genom. Det är ett marknadssystem som såväl de kommunala skolorna som de fristående aktörerna är den del av. Resultatet av detta system blir att elever räknas som kunder, som det liberala kommunalrådet i säger. Resultat av detta blir att lärare blir servicepersonal. Resultatet blir att kunskap och bildning blir en vara på en marknad. kommer att göra allt för att avskaffa marknadsskolan. Vi kommer att lägga förslag efter förslag i kammare för att få bort marknadens klor från den svenska skolan. Men vi har också märkt att politiken i inte går ihop med vad en stor majoritet av den svenska befolkningen vill. Därför vill vi se en folkomröstning på valdagen med en fjärde valsedel där man ställer frågan om det ska finnas aktiebolag eller inte inom den svenska skolan. Jag tänkte fokusera på ett annat ämne i betänkandet som är väldigt viktigt. Under metoo kunde vi höra historier från den svenska skolan som handlade om sexuella trakasserier, både bland elever och bland personal. I medierna får vi ofta höra om mäns våld mot kvinnor, som också kan få dödlig utgång i många fall. Främjande av jämställdhet och arbete med att förändra stereotypa normer om kön och maktförhållanden är grundläggande för att kunna förebygga mäns våld mot kvinnor. Genusförändrande insatser har visat sig ha effekt för förändring av attityder och beteenden, särskilt i en bred insats som vänder sig till hela samhället. Och vad är det för insats? Jo, skolan. Vidare har insatser som vänder sig till pojkar som grupp visat sig vara mer effektiva än utbildningsinsatser som enbart adresserar flickor och kvinnor, utifrån att män och killar ju är de främsta primära våldsutövarna i det här fallet. Våldsförebyggande arbete med pojkar som har fokus på att förändra normer kring manlighet som understöder våld och som möjliggör en positiv plats för killar och män i arbetet mot våld har med andra ord visat sig vara framgångsrikt. Mitt parti har alltid fört en politik för ökad jämställdhet och för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Vi vill att det här arbetet ska vara genomgripande i hela samhället, också inom utbildningsväsendet. Mot denna bakgrund har vi i betänkandet föreslagit att regeringen ska ge ett uppdrag till kommunerna att arbeta med förebyggande insatser inom förskolor, skolor och fritidsverksamheter för att ha ett aktivt normkritiskt arbete mot våld och för jämställdhet. Det är detta som reservation 2 handlar om. 140 (KD): tänkte jag fokusera på det svenska hjärtlandet och skillnaderna mellan stad och land när det gäller svensk skola. Vi har nämligen inte en likvärdig skola i hela landet. Svenskt Näringslivs rapport skolor i hela landet – Skillnader i resultat mellan stad och land i TIMSS 2019 visar på lägre kunskapsresultat bland elever som bor på landet jämfört med elever i våra större städer. För att bryta detta behövs höga förväntningar på elever i hela landet. Tidiga kunskapskontroller och stödinsatser behövs i form av utökad läxhjälp, lovskola och särskilda undervisningsgrupper. Man behöver också börja mäta kunskapsutvecklingen på varje skola. Vi vill att Skolinspektionen ges i uppdrag att börja granska alla skolor utifrån elevernas kunskapsresultat och kvaliteten i undervisningen. Så kan vi värna valfriheten och kvaliteten, och så sätter vi kunskapen i fokus så att barn i hela landet får möjlighet att klara skolan. Det är inte bara kunskapsresultaten som skiljer sig åt mellan stad och land utan även finansieringen och förutsättningarna att bedriva skola. Skolpengen varierar något oerhört beroende på var i landet man bor. Det kan skilja så mycket som 30–mellan dem som satsar mest och dem som satsar minst. Vi kristdemokrater har därför föreslagit en nationell skolpengsnorm för att öka den statliga styrningen och styra mot en likvärdig skola. En stor skillnad är hur mycket kommunerna satsar på läromedel. Enligt Läromedelsbarometern finns det problem med likvärdigheten. Storstäder satsar mer pengar på läromedel. Den kommun som köpte in för mest spenderade för varje elev, medan den kommun som spenderade minst lade per elev. Framför allt kan vi konstatera att alldeles för många satsar alldeles för lite på läromedel. som digitaliseringskostnaderna har rusat har barnens tillgång på traditionella läroböcker rasat. Det här behöver vi styra upp. Självklart ska barnen ha riktiga läroböcker som de kan ta med sig hem för att repetera, läsa läxor och stolt visa upp för mamma och pappa. Skollagen behöver garantera elevernas rätt till både läromedel och tryckta läroböcker. Och det är att alla skolor granskas utifrån tillgång på läromedel. Var i landet man bor eller vilken skola man går i ska inte längre avgöra om man har riktiga läroböcker som man får ta med sig hem eller inte. menar att läroböckerna har ett särskilt värde eftersom de underlättar läsinlärningen. De ger dessutom ofta en bättre överblick. Det blir framför allt lättare för föräldrarna att få en översikt och kunna ta föräldraansvar. Mot bakgrund av detta är det beklagligt att regeringen inte har prioriterat en proposition på området .