prot · H90950 · 2022-01-11 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollen för samt för den 1, 2, 7–10, 13–17 och justerades. § 2 Anmälan om ersättare för statsråd Tredje vice talmannen anmälde att (S) inträtt som ersättare för statsrådet (S) och tills vidare. § 3 Anmälan om ersättare Tredje vice talmannen anmälde att (SD) inträtt som ersättare för (SD) för hennes ledighet –och att (M) inträtt som ersättare för (M) för hennes ledighet –. Tredje vice talmannen meddelade att (MP) avsagt sig uppdraget som ledamot i , att (MP) avsagt sig uppdragen som ledamot i justitieutskottet och som suppleant i försvarsutskottet, att (MP) avsagt sig uppdragen som ledamot i utrikesutskottet, som suppleant i och som suppleant i försvarsutskottet, att (MP) avsagt sig uppdragen som ledamot i och som suppleant i utrikesutskottet, att (MP) avsagt sig uppdraget som suppleant i utrikesutskottet och att (S) avsagt sig uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll dessa avsägelser. § 5 Anmälan om kompletteringsval Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas partigrupp anmält som suppleant i näringsutskottet, att partigrupp anmält som suppleant i utrikesutskottet, i civilutskottet och i trafikutskottet under ledighet, att partigrupp anmält som suppleant i OSSE-delegationen samt att partigrupp anmält som ledamot i och som suppleant i utrikesutskottet, som ledamot i finansutskottet samt som suppleant i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i utrikesutskottet, i försvarsutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet, i näringsutskottet, i arbetsmarknadsutskottet och i , som ledamot i justitieutskottet samt som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i civilutskottet, i socialförsäkringsutskottet, i socialutskottet, i kulturutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet, i näringsutskottet, i arbetsmarknadsutskottet och i , som ledamot i utrikesutskottet och i samt som suppleant i finansutskottet, i skatteutskottet, i justitieutskottet, i civilutskottet, i försvarsutskottet, i utbildningsutskottet, i trafikutskottet, i miljö- och jordbruksutskottet, i näringsutskottet och i arbetsmarknadsutskottet, som suppleant i , Per som suppleant i finansutskottet och i , som suppleant i justitieutskottet och som suppleant i . Tredje vice talmannen förklarade valda till Per (MP) suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet Per (MP) Tredje vice talmannen förklarade vald –till § 6 Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att frågestund skulle äga rum . § 7 Meddelande om särskild debatt om hedersrelaterat våld och förtryck Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av Liberalernas partigrupp skulle en särskild debatt om hedersrelaterat våld och förtryck anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle justitie- och inrikesminister (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt om hedersrelaterat våld och förtryck är det mördades. Trots två årtionden av insatser lever fortfarande hundratusentals barn och unga i med risk för hedersrelaterat våld och förtryck. Liberalerna begär en särskild debatt om hedersrelaterat våld och förtryck. Det är dags att samtliga partier redovisar om man är beredda att vidta de åtgärder som krävs för att jämställdheten på riktigt ska omfatta alla som växer upp i . Nya alarmerande beskrivningar av omfattningen av det hedersrelaterade våldet har framkommit i media. En stor granskning av SVT visar att bland ungdomarna som omhändertas av på grund av familjeförhållanden är hedersutsatta, och våldet börjar ofta redan i förskoleåldern. SVT:s granskning visar att socialtjänsterna placerat hedersvåldsutsatta ungdomar på Sis-hem bara för att skydda dem från sina uppsökande släktingar. SVT har granskat nästan 70 LVU-domar om hedersförtryck och våld och hittat fall där flickorna uppgett till rätten att de är så rädda för att bli inlåsta på Sis igen att de hellre vill återvända hem. En av flickorna släpptes och är försvunnen. rapporterar DN om att bara har elva barn försvunnit och saknas fortfarande på grund av ”hedersrelaterad problematik”. Som bedömd orsak till bortförandet anges ett fall av könsstympning, fyra har gifts bort, fem har sänts för så kallad uppfostran och i två av fallen anges ”orsak okänd”. Sju av de elva barnen ska ha försvunnit i samband med skollov. Medias aktuella rapportering visar hur angeläget det är att agerar kraftfullt. Dessa exempel bekräftar det som framkommit i en rad studier och rapporter . Det nationella kompetensteamet vid i driver en nationell stödtelefon för yrkesverksamma som arbetar med stöd till hedersutsatta. Bara hade det inkommit över 600 ärenden till stödtelefonen. En majoritet av de drabbade under , 112 av ärendena handlar om bortföranden, 121 om barn- och tvångsäktenskap och 39 om könsstympning. Trots ny lagstiftning som gör det möjligt att utfärda utreseförbud har inte lyckats skydda de utsatta barnen. Signalerna är tydliga. I har orosanmälningarna gällande hedersrelaterad problematik ökat . Tjejers rätt i samhället, TRIS, ser en ökning av antalet barn och unga som söker hjälp. Antalet flickor och unga kvinnor som förts ut ur har ökat under pandemin, enligt föreningen och . De som förts ut ur landet är dessutom yngre . De gifts bort under tvång, misshandlas psykiskt, fysiskt och sexuellt. När barnen väl lämnat landet har begränsade möjligheter att få hem dem mot föräldrarnas vilja. Enligt senaste uppskattning har 38 000 kvinnor bosatta i , varav 7000 flickor, utsatts för könsstympning. Trots att det finns närmare 40 000 könsstympade flickor och kvinnor i saknas fortfarande förmågan i alltför stor utsträckning att ge rätt vård och stöd. Trots att sjukvården dessutom identifierat flickor födda i som utsatts för könsstympning finns bara tre fällande domar. Det krävs kraftfulla åtgärder från politiken. Vi måste nu agera, förebygga och kämpa för flickors och kvinnors rätt till sin kropp, sin frihet och sina egna val. Allt annat är ett enormt svek och diskriminering av flickors och kvinnors rättigheter, hälsa och utveckling. I en kartläggning bland myndighetspersonal i framkommer det att rädslan för att utsättas för våld och hot har lagt ett lock över verksamheten och därmed även påverkar beslutsfattandet. Stiftelsen tog 2018 fram en rapport som visar att av eleverna som uppgav att de inte själva får välja vem de ska gifta sig med, svarade att de utsatts för någon form av misshandel under uppväxten. Även storstäderna , och har, i samarbete med , gjort en kartläggning i syfte att undersöka omfattningen och karaktären av det hedersrelaterade våldet och förtrycket i respektive stad. I Stockholmsstudien framkom att lever med oskuldsnormer. I uppgick siffran till och i till . Ett liv fritt från alla former av förtryck och våld är en rättighetsfråga för alla. Kultur, tradition eller religion får aldrig användas som ursäkt för att upprätthålla förtryckande sedvänjor. Liberalerna söker stöd för att genomföra en kraftfull mobilisering mot det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Vi hoppas att fler partier ställer sig bakom detta. Mot bakgrund av det allvarliga läget och de nya uppgifter som tydligt visar hur den grundläggande tryggheten, friheten och jämställdheten begränsas för många barn och unga i så begär Liberalerna en särskild debatt i för att varje parti ska kunna lägga fram sin analys och presentera sina förslag mot hedersrelaterat våld och förtryck. § 8 Meddelande om särskild debatt om bristande trygghet i skolan Tredje vice talmannen meddelade att på begäran av Liberalernas partigrupp skulle en särskild debatt om bristande trygghet i skolan anordnas . Från regeringen skulle statsrådet (S) delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Begäran om särskild debatt om bristande trygghet i skolan har släppt en ny och omfattande rapport om lärares utsatthet för hot och våld i skolväsendet. Rapportens titel är ”Håll käften kärring” – och det är dessvärre en mycket talande titel för vad som framkommer i de nya undersökningarna de låtit göra. Trots att den svenska skolan är en av våra i särklass viktigaste institutioner i samhället saknas tillräckliga insatser för att stärka varken elevernas eller lärarnas trygghet och möjlighet att skapa studiero. Den nya rapporten visar att det inte bara handlar om att det är lite stökigt på vissa lektioner –tvärtom visar den att hela varannan lärare har utsatts för fysiskt våld av elever. Det är inte konstigt att det är svårt att rekrytera nya eller behålla erfarna lärare i ett skolsystem där alla gränser för vad lärare förväntas utsätta sig för har passerats med råge. av lärarna säger att de utsatts för verbalt våld av en elev minst en gång . Och som om inte det vore illa nog, så blir många lärare även utsatta för kränkande behandling av elevernas föräldrar. Att lärare är så utsatta på sina arbetsplatser får så klart konsekvenser. Utöver att många väljer bort läraryrket på grund av arbetsmiljön i den svenska skolan, så funderar även många yrkesverksamma lärare på att lämna. Till det ska sägas att 40 000 utbildade lärare redan har lämnat yrket enligt SCB. Om alla färdigutbildade lärare som lämnat skolan återgick till att undervisa i våra klassrum hade vi inte haft någon lärarbrist att tala om. Att försöka lösa lärarbristen enbart genom fler platser på lärarutbildningarna är att börja i fel ände: Först måste vi säkerställa att skolan blir en trygg och säker plats för både elever och lärare. Mot bakgrund av det allvarliga läget och de nya uppgifter som tydligt visar hur hårt utsatta lärare är för hot, våld och trakasserier begär Liberalerna en särskild debatt i för att varje parti ska kunna lägga fram sin analys och presentera sina förslag. § 9 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2021/22:114 Interpellation 2021/22:114 Utlokalisering av asylsystemet enligt dansk modell av (SD) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:139 Interpellation 2021/22:139 Digital fastighetsbildning av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . Interpellation 2021/22:168 Interpellation 2021/22:168 Nordiskt energisamarbete av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. Khashayar Farmanbar (S) Interpellation 2021/22:177 Interpellation 2021/22:177 Ett förändrat reseavdrag av (SD) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2021/22:180 Interpellation 2021/22:180 Kriget i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2021/22:181 Interpellation 2021/22:181 bristande rättsstat och kränkningar av mänskliga rättigheter av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2021/22:186 Interpellation 2021/22:186 EU:s strategiska kompass av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2021/22:221 Interpellation 2021/22:221 Fördraget om icke-spridning av kärnvapen av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. Interpellation 2021/22:234 Interpellation 2021/22:234 Infrastruktur i av (M) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. § 10 Anmälan om faktapromemorior Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM21 Förslag till och rådets förordning om transporter av avfall COM(2021) 709 till miljö- och jordbruksutskottet 2021/22:FPM22 Kommissionens årliga hållbara tillväxtöversikt 2022 COM(2021) 740 till finansutskottet 2021/22:FPM23 för jord- och markhälsa COM(2021) 699 till miljö- och jordbruksutskottet 2021/22:FPM24 Konkurrenspolitiken anpassad för nya utmaningar COM(2021) 713 till näringsutskottet 2021/22:FPM25 Tillgängliggörande av produkter på den inre marknaden såväl som export från EU som förknippas med avskogning eller utarmning av skogar COM(2021) 706 till miljö- och jordbruksutskottet 2021/22:FPM26 Rekommendationer om operativt polissamarbete COM(2021) 780 till justitieutskottet 2021/22:FPM27 Åtgärder mot transportföretag som underlättar eller ägnar sig åt människohandel eller människosmuggling COM(2021) 753 till justitieutskottet § 11 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:74 och 76 till finansutskottet 2021/22:77 till näringsutskottet 2021/22:63 och 70 till försvarsutskottet 2021/22:73 och 79 till justitieutskottet 2021/22:RS2, RS5 och RS6 till § 12 Svar på interpellation 2021/22:152 om skatter och tillväxt 1 Finansminister (S): har frågat mig vilka konkreta åtgärder, bland annat genom skattepolitiken, jag avser att genomföra för att säkra att inte fortsatt riskerar att hamna bland länderna med lägst tillväxt i EU utan i stället strävar mot en högre tillväxttakt, samt vad jag avser att göra för att förhindra att skattebördan på svenska företag ökar . En lärdom från tidigare kriser är att finanspolitiska stimulanser inte bör fasas ut för . Forskning visar att det mest effektiva sättet att stimulera tillväxt och sysselsättning är offentliga investeringar och offentlig konsumtion. Därför föreslogs i budgeten stora investeringar i bland annat grön omställning och fler jobb, höjda generella statsbidrag till kommuner och regioner samt riktade satsningar för höjd kvalitet och tidigareläggande av nyanställningar i välfärden. Utgångspunkten bör vara att vi i tar ut så mycket skatt som krävs för att möta de samhällsproblem som finns. Det pågår ett kontinuerligt arbete i och på med att utreda förslag som kan bidra till att stärka konkurrenskraft och öka tillväxten. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företagsklimat är grunden för ekonomisk tillväxt och jobbskapande. Att ekonomi är konkurrenskraftig bekräftas i många internationella jämförelser. Som exempel kan nämnas den rapport som tas fram av , där senast placerade sig på en åttondeplats. har dessutom en rad särskilda insatser genomförts för att hantera pandemins konsekvenser för jobb och företag i . Insatserna består av såväl omfattande direktstöd som olika åtgärder inom skattesystemet. Ett exempel på det senare är de omfattande möjligheter till anstånd med betalning av skatter och avgifter som medfört ett likviditetstillskott till företagen med . Ett annat exempel är skattereduktionen för investeringar i inventarier, vilket ger företag incitament att öka och tidigarelägga investeringar. De här åtgärderna har varit möjliga eftersom vi gick in i pandemin med den lägsta statsskulden . En låg statsskuld hänger i sin tur samman med ett välfungerande och stabilt skattesystem samt en ordnad budgetprocess. Villkoren för företagande ska stödja sund konkurrens, vara internationellt konkurrenskraftiga och innehålla förutsebara regelverk. Regeringen arbetar ständigt med att säkerställa att skattepengar används på ett effektivt sätt. Förtroendet för det svenska skattesystemet ska fortsatt vara högt. Därför planerar regeringen att avsätta sammanlagt för att motverka missbruk av välfärdssystemen och skattefusk. Det är viktigt att understryka att det är långt mycket mer än exakta skattenivåer som påverkar företagens villkor och konkurrenskraft. Den svenska modellen med breda skattebaser och låga skattesatser har visat sig gynnsam . Att skatteintäkterna används på rätt sätt har en avgörande betydelse för ökad sysselsättning. För ett gott företagsklimat krävs exempelvis även välfungerande institutioner och välutbildad arbetskraft, vilket förutsätter en skattefinansierad generell välfärd. 2 (M): Det var roligt att få välkomna statsrådet till med ombildningen av riksdagsarbete. Huruvida partiet är saknat i regeringen eller inte kommer kanske inte att besvaras under den här debatten. Detta är en diskussion om ett angeläget ärende, och jag tycker ändå att finansminister på ett rakt och ärligt sätt erkänner att det finns problem i . Det finns något som inte fungerar särskilt bra, och det har det inte gjort de senaste kanske tio åren. har halkat efter när det kommer till den ekonomiska tillväxten. efter 2008 hände någonting med svensk ekonomi och med många av de andra utvecklade ekonomierna i Europeiska unionen och runt om i världen. Det är inte bara som har haft svårt att hävda sin konkurrenskraft, utan även EU har haft svårt att hävda sin konkurrenskraft jämfört med och många länder i . Någonting har stagnerat i vår ekonomiska utveckling. Detta hade behövt mötas med politiska åtgärder och reformer, fru talman, men så har inte varit fallet. Inte nog med att EU är sämre än och större delen av , utan precis som finansministern konstaterade är ett av de sämre länderna i EU när det gäller att skapa ekonomisk tillväxt. ligger på plats tre eller fyra från botten. Då väcks givetvis frågan vad man ska göra åt detta. En situation där och är bättre än och där är bland de sämsta i är såklart inte långsiktigt önskvärd. Vilka ambitioner finansministern än har är de svåra att uppfylla om ekonomin inte presterar, om våra företag inte går bra, om människor inte får jobb och om det inte blir nya, breda skattebaser, som finansministern refererade till. Frågan är vad finansministern eller regeringen avser att göra åt att svensk ekonomi har kört fast. Detta är ju inte bara en konjunktureffekt eller en kriseffekt, utan vi i presterar också sämre än andra länder som drabbats av precis samma kris. Det är någonting med svensk ekonomi som inte riktigt står rätt till. Vilka åtgärder avser då finansministern att vidta för detta? Uppmärksamhet är ju regeringen bra på att skapa. Det har handlat om allt från vitmaktmiljöer till kokain och andra typer av skandaler. Det har handlat om säkerhetsskandaler och huruvida det har funnits kollektivavtal och annat. Men det där får ju inte långsiktigt tillåtas att dominera den politiska debatten. Den politiska diskussionen måste fokusera på reformer, åtgärder och förbättringar – på saker som ska få fart på . En konkret fråga som dyker upp när man pratar om skatter och tillväxt – för tillväxtfrågorna är ju, precis som finansministern påpekar, bredare är bara skattefrågan – är det fyrdubblade elpriset. har med frenesi och engagemang strypt den svenska eltillgången. har ivrat för att avveckla svensk kärnkraft. har det slutat med fyrdubblade elpriser för hushållen och att flera företag får låta bli att expandera eller anställa. Många låter till och med bli att starta över huvud taget. Frågan är om , så här i efterhand, är nöjd med sitt starka engagemang för att avveckla svensk kärnkraft. Oavsett kärnkraften är frågan: Vilka åtgärder avser att vidta för att öka svensk tillväxt och svensk sysselsättning? Vi kan rimligtvis inte vara nöjda med att vara tredje eller fjärde sämst i EU. 3 Finansminister (S): Jag noterar att denna interpellation nästan ordagrant ställdes 2020, om jag förstår det rätt. Det blir lite otursamt för om vi tittar på utvecklingen under pandemin och tar detta som jämförelseår. Jag hade en pressträff för sedan där utvecklingen i jämfördes med utvecklingen i . Det visade sig att inte bara har tagit igen det bnp-tapp som krisen orsakade, utan ligger också över ingången på krisen på den tillväxtkurva som man räknade med 2019, före krisen. tillhör det fåtal länder som faktiskt har hämtat igen allt det här och som ligger på tillväxtkurvan. Flera stora europeiska länder ligger under den tillväxt de hade när de gick in i krisen. Att beskriva detta som helt becksvart, som vill göra, har väldigt lite att göra med verkligheten och med de data som har presenterats när det gäller utvecklingen sedan senast skrev samma interpellation. Jag har följt konkurrenskraftsfrågorna ; jag var ju tidigare närings- och innovationsminister och hade ansvar för handelspolitik. Man kan mäta konkurrenskraft på många olika sätt; det är ju inte en enda sak, utan man behöver ofta titta på olika saker. Tre av de absolut största index som finns internationellt för att mäta konkurrenskraft på lite olika sätt ger en delvis annorlunda bild än den som vill ge i den här interpellationen. placerade 2019 – man hade inget index 2020 – på plats 8 av, tror jag, 140 länder på den globala listan när det gäller konkurrenskraft. Det är väl en variant. Framför allt utmärks vi i av att vi är väl rustade för den fjärde industriella revolutionen. Som närings- och innovationsminister jobbade jag väldigt hårt med svensk industris digitalisering och hållbarhetsarbete. Det är detta som driver mycket av de stora investeringarna, inte minst i norra , . I Bloombergs innovationskraftsindex placeras på plats 5 globalt sett. I index för näringslivsklimat har gått från plats 12 till plats 10. Det blir lite märkligt när , eftersom det är valår, måste måla allting i mörka färger i stället för att diskutera vad det är vi behöver göra för att ta oss igenom denna pandemi på ett kraftfullt sätt. Att döma av jämförelser av ekonomiska data kring denna pandemi så här långt verkar vi i ha tagit oss igenom den på ett helt annat sätt än det sätt som vi tog oss igenom finanskrisen –2009 på. Då gjorde man ett antal strategiska misstag. Man drog tillbaka stimulansåtgärderna alldeles för tidigt; den samlade ekonomkåren är egentligen överens om att detta bidrog till att inte hanterade finanskrisen på ett bra sätt. Det slog ut väldigt många företag och jobb. Detta har vi inte sett i än så länge – ta i trä. Vi ska verkligen inte göra om det misstaget, och det är för att vi inte ska hamna i det läget igen som en stor budget – på 74 miljarder – har röstats igenom i . Vi såg att långtidsarbetslösheten steg väldigt kraftigt –2009. Vi har sett att långtidsarbetslösheten stigit också under denna kris, men dimensionerna är inte alls desamma – det var en dubbelt så stor långtidsarbetslöshet som ökade under finanskrisen jämfört med den som vi har sett . Detta är dock fortfarande en av stora utmaningar. Vi presenterade ett antal ytterligare åtgärder för att pressa tillbaka långtidsarbetslösheten. Jag tror att detta är viktigt för arbetsmarknadens funktion långsiktigt. Tyvärr valde att justera och dra bort en del av dessa insatser för att bekämpa långtidsarbetslösheten. Det är mycket som behöver göras för att fortsatt ska ha hög tillväxt. 4 (M): Många tittar på detta och hörde att jag frågade vad han vill göra för att öka svensk tillväxt. Många spetsade nog öronen för att höra svaret men blev besvikna – det kom inte ett enda förslag eller en enda reform för att öka svensk tillväxt från . Det kom i stället en massa relativt märkliga utsagor. Jag har respekt för att inte är ekonom, men om man ser det som en framgång att har nått sin tidigare tillväxtkurva och sedan jämför med andra länder måste man också räkna med att det är svårare för dessa länder att nå tillbaka till kurvan om de hade en högre tillväxtkurva från början. har ju länge haft en mycket låg tillväxt per capita. Finansministern skakar på huvudet åt detta, men det går att jämföra. är tredje eller fjärde sämst i EU när det gäller tillväxt per capita. Det är klart att det är en lättare resa att komma tillbaka till att vara tredje eller fjärde sämst än att komma tillbaka till att vara bland de tio bästa. Jag ska inte ägna mig åt några idrottsmetaforer om comebacker – det är inte min starka sida, och det kanske inte är finansministerns starka sida heller – men om vi pratar om detta mer noggrant kan vi säkert vara överens om att det inte är någon strålande comeback. Ett stort tillväxthinder borde vara de höga elpriserna. Jag ställde också den frågan till . Han har ju med glöd och passion avvecklat kärnkraften i – att stänga svensk kärnkraft har varit en av de prioriterade uppgifterna för regeringen.