prot · H90995 · 2022-04-07 00:00:00 — Det svenska jordbruket har av politiska skäl haft för små marginaler alldeles för . Vad kommer att hända när krisen är över en gång? Sjunker då frågan om jordbrukets lönsamhet och konkurrenskraft ned i glömska igen? Kom ihåg att de allra flesta lättnader som vi pratar om är tillfälliga. Om lönsamhet och konkurrenskraft inte förbättras varaktigt kommer kriser att uppstå igen och igen så snart nästa påfrestning kommer. Vi får inte upprepa samma misstag. Vi sverigedemokrater vill förbättra det svenska jordbrukets förhållanden permanent. Det viktigaste är att jordbrukets kostnader minskar så att våra jordbrukare kan konkurrera med utländska jordbrukare på mer lika villkor. Vi har föreslagit minskad dieselskatt så länge jag kan minnas. Vi har föreslagit sänkt elskatt och slopad allmän löneavgift för tre anställda. Vi vill också vidta åtgärder på intäktssidan. Jag vill påminna om att de tre konservativa partiernas budgetreservation innehåller en ytterligare miljardsatsning på nationell medfinansiering till landsbygdsprogrammet utöver regeringens budgetförslag. Den miljarden skulle exempelvis kunna användas till investeringsstöd och/eller höjda miljöersättningar till gagn för både ekonomi och miljö. har lagt på de svenska jordbrukarna ett antal nationella krav som konkurrerande lantbrukare i andra länder inte har. Det rör sig ofta om krav på djurskydd. Vi sverigedemokrater är stolta över det svenska jordbrukets höga nivå av djurskydd, men vi förstår att det kostar. Därför letar vi efter möjligheter att kompensera jordbrukarna ekonomiskt för sådana krav. budgeterade vi alltid för en betesersättning om per mjölkko för att kompensera för krav att mjölkkor ska beta om sommaren. Detta är troligen inte möjligt längre efter förhandlingarna om nya jordbruksregler i . Därför yrkar jag bifall till reservation nummer l. Om det yrkandet går igenom ska regeringen arbeta för att påverka EU att skapa framtida möjligheter för att lämna stöd till svenska särkrav för djurskydd, såsom betesersättning till mjölkkor eller sänkta slakteriavgifter. Jag vill uppehålla mig vid förhandlingarna om möjligheten för medlemsstater att ge stöd till strängare nationella krav på djurskydd, såsom betesersättning för mjölkkor. Jag vill göra det lättare för lyssnare att förstå varför inte budgeterar för en betesersättning längre, och jag vill tydliggöra vad vi och andra har gjort och inte gjort. Detta leder också fram till vår reservation 1, som vi vill få majoritet för här i kammaren. pressade i alla möjliga sammanhang på för att regeringen skulle lyfta frågan i för att bland annat möjliggöra en betesersättning för mjölkkor. Vi var riktigt tjatiga . och var också aktiva, särskilt . Regeringen lyfte upp frågan och arbetade framåt. Det fanns motstånd i , men det kom en öppning. Några andra medlemsstater och var positiva till förslaget under förutsättning att medlemsstaterna även skulle få möjlighet att ge stöd till hårdare nationella krav på miljöområdet. Då vek regeringen ned sig. Vi anser att hade kunnat acceptera detta krav. Vi ska inte glömma att de åtgärder som stödet skulle kunna gå till är hårdare krav än aktörer har i andra medlemsstater och att de hårdare kraven bara leder till en ersättning för de högre kostnaderna. Det är alltså konkurrensneutralt på EU-nivå, men för och för mjölkbönder blir det en förbättring. Lyfter man blicken kan man se att den här möjligheten till stöd gör att medlemsstater frivilligt kan gå före i djurskyddssammanhang utan att äventyra näringens konkurrenskraft. vill se både ett starkt djurskydd och högre lönsamhet. Jag uppmanar därför alla partier att rösta på reservation 1, när ni får tillfälle till här i kammaren . Jag tycker att det här exemplet visar att jordbrukspolitik måste bedrivas minst lika mycket i och att man ska göra det och inte lappa och laga i efterhand, som vi nu måste göra i den strategiska planen för att ta höjd för livsmedelsproduktionskrisen. Det borde vara en självklarhet att i varje sammanhang där nere i ha bästa för ögonen. Det är något som kommer naturligt för oss sverigedemokrater. Avslutningsvis vill jag lyfta upp ett utskottsinitiativ som tog . Det krävs tillsatser till dieselfordon för att de ska fungera effektivt och släppa ut så lite kväveföroreningar som möjligt. Tar det slut går motorernas effekt ned, om man inte gör undantag för avgasreningen. Tillsatsen är mest känd under namnet Adblue. Tillgången till råvarorna till tillsatsen hotar att minska till följd av bland annat kriget i . Därför vill vi agera snabbt för att regeringen ska verka inom EU för att möjliggöra ett tillfälligt undantag för avgasrening om en brist uppstår . Vi ska inte vänta tills krisen blir ett faktum. Vi måste se det komma. Jag vill bara understryka följande: Svenskt jordbruk befinner sig just nu i en kostnadskris och är inne i en negativ spiral. Det var vi redan före . Om vi kan höja lönsamheten och konkurrenskraften kan vi komma in i en positiv spiral med större optimism, större investeringar, ökad framtidstro och ökad framtida lönsamhet. Det blir även lättare att rekrytera. Detta leder i sin tur till större optimism, fler investeringar, högre lönsamhet och så vidare. Om vi lyckas komma in i en positiv spiral kommer vi även att ha större möjligheter att ta miljöhänsyn. Men för att detta ska ske måste vi se till att lönsamhet och konkurrenskraft är högre permanent, inte bara tillfälligt i kris. 89 (C) replik: Tack, , för ditt anförande och för positiva ord om jordbrukspolitik! Det är positivt att vi båda är väldigt engagerade för de här frågorna. Jag uppskattar engagemang, men jag delar inte direkt den bild som han lägger fram av att frågor inte har fått genomslag . Vi har tack vare januariavtalet och förhandlingar inom det säkerställt att den livsmedelsstrategi som har fattat beslut om har fått en ny inriktning. Man har mer fokus på regelverk, konkurrenskraft, lönsamhet och innovation. Vi har säkerställt att medfinansiering till landsbygdsprogrammet är högre än . När man på EU-nivå har dragit ned nivåerna har vi sett till att man har kompenserat på nationell nivå. Forskningspropositionen har tidigare i stort sett inte alls handlat om livsmedelsförsörjning och livsmedelskedjan men har dels fått stora medel för att kunna satsa på livsmedelsforskning, dels fått spela en tydlig roll. Vi har även tydliggjort i regleringsbrev och annat till berörda myndigheter att man ska arbeta med regelförenklingar och säkerställa att primärproduktionen har goda förutsättningar. Jag ställer mig däremot lite frågande till att hänvisar till de tre konservativa partiernas budgetar och att de har satsat mer pengar. I den budget som de har fått igenom i finns det de facto inte mer pengar för lantbruket. Varför ska lantbrukarna tro på det säger här när man inte har visat detta i praktisk handling? 90 (SD) replik: Låt mig först svara på den sista frågan. har i sina budgetar de flesta år under den här mandatperioden lagt mest på utgiftsområde 23 Areella näringar. räknade upp ett antal bra förslag som har genomförts. Det ska man ge , som har jobbat på bra för att få igenom många saker. Det är mycket, men det är inte tillräckligt. Och det skulle ha blivit mer i annat sällskap. Det är kärnan i det hela. Man kan nog hitta inte särskilt många lantbrukare som skulle säga att de är nöjda med konkurrensvillkoren . Jag tror att alla skulle rymmas på första raden här i kammaren. Även om jobbar på bra i landsbygds- och lantbruksfrågor blir det till syvende och sist ett sämre resultat, eftersom man prioriterar andra frågor högre än landsbygd och lantbruk. Annars hade man sökt sig ett annat sällskap. 91 (C) replik: Det är intressant att talar om prioriteringar. Man kan stå i talarstolen och prata hur mycket som helst om vilka satsningar man vill göra. Man kan lägga fram budgetmotioner med texter och pengar för saker man vill göra, men det som de facto gör skillnad är när man får möjligheten att påverka och sitter vid förhandlingsbordet och förhandlar fram pengar. Det är detta prioriteringarna handlar om. Vare sig det har handlat om regleringsbrev, budget eller något annat är det där som vid varje givet tillfälle har satsat på och prioriterat landsbygden. Inför den budget som kom , det vill säga den budget som gäller , hade vi tre partier – , – som alla i sina egna budgetar hade lagt mer pengar på lantbruket än vad regeringen hade gjort. De låg på samma nivå som . Men när de tre förhandlade tillsammans lyckades de inte ens komma överens om den högre nivå som de alla egentligen stod bakom utan lämnade det på den nivå som regeringen hade lagt fram. Dessa tre partier säger att de vill förenkla strandskyddet. I går framkom det tydligt att de säger nej till förenkling av strandskyddet när det kom konkreta förslag på bord. Ni kan stå och prata hur mycket som helst, men om ni inte prioriterar och levererar och gör verklighet av det ni säger kan ni sluta prata. 92 (SD) replik: Jag fortsätter prata, vilket betyder att jag inte håller med om slutsats. Vi säger nej till förenklingarna i strandskyddet för att de är för få, inte för många. sa nu det som jag tog upp i början av mitt anförande, det vill säga att har drivit på i sina förhandlingar för lantbruk och landsbygd. Det gav jag ära för. Men resultatet har ju blivit knapert, därför att man är i fel sällskap. Man kan inte, som gör, jämföra en budgetförhandling i sin helhet med en budgetreservation som man kommit överens om . Av naturliga skäl kan den inte inrymma särskilt mycket. Men M, KD och SD lyckades ändå med något historiskt. Vi lyckades lägga in 1 miljard extra i nationell medfinansiering till landsbygdsprogrammet med början 2023, alltså när programperioden börjar. Vi lyckades alltså på komma överens om 1 miljard mer till lantbruket. Då kan man göra tankeexperimentet att om , i stället för att avvisa de produktiva möjligheterna, skulle ha använt sig av de produktiva möjligheterna kunde resultatet ha blivit ännu bättre. 93 (KD): debatterar vi jordbrukspolitiken här i kammaren. Jag vill börja med, så att det inte blir bortglömt, att yrka bifall till reservation 16. Mycket har redan sagts, och ändå är det några talare kvar. Risken är att jag upprepar mycket av det som har sagts, och mycket av det som sagts har varit väldigt bra. Jag måste säga att det är svårt att stå här i talarstolen och inte nämna någonting om det som händer i just . Både ledamoten och ledamoten var inne på det. tog upp hur många miljoner hektar som inte kan sås. Det kom ett meddelande om att när ryssarna drar sig tillbaka hem till sitt land lägger de massor av minor i jordbruksfälten, som man brukar få väldigt mycket skörd av. Det är mycket allvarligt och kommer att påverka jättemycket, naturligtvis för men även för , och alla länder som är helt beroende av att det odlas vete. Vi ser i hur priserna accelererar något fruktansvärt just . Jag har bara suttit här , och jag har nog aldrig varit med om att det har talats så mycket om jordbrukspolitik i . Det är förstås väldigt bra, och enligt min mening är det också . Jag stod här och talade i just den här talarstolen om landets låga livsmedelsberedskap. Den var då och är fortfarande, fru talman, . Vi klarar oss i vårt land i ungefär , sedan är det tomt på butikens hyllor, och här i tar det bara tills det är tomt. Efter mitt tal kom det fram en ledamot till mig och sa: , prata inte så där! Det är passé. Vi har EU. Det rer sig, som vi säger i . kan vi säga att ingen just nu skulle säga att det rer sig, för alla vet nog, fru talman, hur illa det är. Vi är fortfarande på de här låga siffrorna. Det har inte hänt någonting. Jag menar att regeringen inte har fört den här politiken på ett ansvarsfullt sätt. Det är likt en struts som stoppar sitt huvud i sanden och hoppas att det ordnar sig när den kommer upp. Nej, det gör det inte. Vi måste naturligtvis i vårt land ha en god livsmedelsberedskap. Det tycker i alla fall vi kristdemokrater. – ni som har varit med ett tag kanske kommer ihåg det – fick den dåvarande socialdemokratiske inrikesministern frågan vad som skulle hända om det skulle bli en kris- eller krigssituation. Han var ärlig och svarade: Vi får nog fråga våra grannländer om de kan hjälpa oss. Så kanske man tänkte och tänker fortfarande – inte vet jag – men faktum är att vårt land är så illa däran att vi bara är självförsörjande på morötter, vetemjöl, socker och till viss del ägg. Och det var innan krisen kom, för som var inne på är det många nu som lägger ned. Vi kan inte fortsätta på det här sättet. Jag har sagt det här och ni kanske tycker att jag nästan tjatar om det, men jag vill ändå föra fram det. 2017 hade vi en gedigen diskussion med om vi skulle ha en livsmedelsstrategi, och vi var några som tyckte att det var viktigt. Vi stöttade det och sa att det är klart att vi måste ha en livsmedelsstrategi. Alla partier var med på det, och vi antog den. En bonde ringde mig och sa: , det här var bra. vågar jag satsa. Ni i politiken säger att ni vill framåt. Den bonden säger inte så , kan jag säga, utan han säger som många andra: , det händer ju ingenting. Faktum är att livsmedelsstrategin säger att vi ska ha mer livsmedelsproduktion, mer lönsamhet, bättre konkurrenskraft och högre självförsörjning av livsmedel. Hur har det då gått? Livsmedelsstrategin antogs alltså 2017, och när vi antagit den trodde jag i min enfald att nu skulle det jobbas med detta, att det skulle komma direktiv och att alla skulle jobba på mot samma mål. Men icke sa , fick generaldirektören för MSB frågan om hur man jobbar med detta i myndigheten, och han svarade: Den här frågan jobbar vi över huvud taget inte med. Det är en icke-fråga. Det tog ända tills regeringen gav direktiv till några myndigheter att ta fram ett förslag eller att börja jobba med saken. Men, mina vänner, var det en presskonferens – det är för inte alls många dagar sedan – där regeringen sa att man nu hade tagit med olika aktörer som jobbar med frågan och att de ska vara färdiga . Då är min fråga, retorisk naturligtvis men ändå: Är det snabbt jobbat? Nej, det är inte snabbt jobbat. Det här tycker jag att regeringen blir icke godkänd för, för det duger inte att det är på det sättet. Vi kan bara se på vårt grannland och hur otroligt duktiga de är där. Vi har så mycket att lära av dem. De har en gräns som säger att man icke ska komma , för då är det fara å färde, och i ligger vi som sagt . I klarar man och mer utan att behöva ta in ett enda riskorn. Så har vi det inte i , som jag sade förut. Här klarar vi oss och i . Våra bönder – det har också sagts med eftertryck av föregående talare och vänner här i kammaren – befinner sig i en djup ekonomisk kris just . Vad gör då regeringen? Jo, de säger först 1 miljard. Det är en bra början. Och kom det ett pressmeddelande där det talas om 100 miljoner, vad jag förstod. Då kan man tycka: Yes, det var bra. Varenda krona är kanske viktig, men här är det viktigt att det kommer mer pengar. Därför är det så väldigt bra att det nu kommer förslag om 2,1 miljoner från och från över 4 miljarder. Och vi i KD säger att vi är med på allt, bara det ger mer pengar till bönderna, för det är viktigt. måste jag ändå säga att det är bra att vi ger stöd och vill hjälpa till, men faktum är att vad bönderna säger är: Vi är inte bara bidragstagare, vi är företagare. Vi vill att ni med beslut i kammaren visar hur mycket vi faktiskt kan få framöver och att vi får spelregler som gäller. Det är väldigt viktigt. Vi hade Mjölkens och nötköttets dag här i . Det var väldigt intressant att lyssna till dem som var med. Mjölkbönderna sa: Vi går på knäna. Det är så tufft för oss . Att många lägger ned, inte minst i , vet vi och har läst om. Köttbönderna säger att de går 4 000–minus per djur. Det duger inte. Här måste vi naturligtvis stötta på ett helt annat sätt. Det är så viktigt att vi får göra skillnad, och det hoppas jag att vi vill. Det var en samsyn när vi politiskt diskuterade detta. Det var den gröna tråden när vi diskuterade det efteråt med alla partier. Alla sa: Det här måste vi stötta. Vi måste vara med och se att vi gör en skillnad. Jag vill sluta med att läsa ett litet kort brev. Det står så här: ”Hej ! Jag driver tillsammans med min sambo en mjölkproduktion. vid skulle vår nya ladugård stått färdig. Men eftersom vår del av inte fått särskilt mycket nederbörd så fick vi avbryta vår framtida vision och i stället sälja av en stor del av våra djur. Det blir för kostsamt att köpa in vallfoder. Jag och min sambo har haft en tuff start som mjölkproducenter sen vi tog över familjegården . Vi går back när vi odlar spannmål, ärtor och bönor. Vår framtidsvision var att mätta hungriga magar, veganer och allätare. Vi försöker hitta nya visioner om hur vi ska få ett hållbart lantbruk samt att vårt psykiska välmående ska hålla. Vi är inte gamla, runt . Vi måste få bättre betalt för det vi odlar. eller kanske så kommer förmodligen vårt jobb på den här gården vara slut. Vårbruket är snart igång, vi får se hur mycket vi kan odla på våran mark. Allt handlar vad diesel, inköp av gödning, plast och utsäde kostar. Vi har inte råd att ge befolkning svensk mat längre. Vi har längre inte råd att gå med förlust. bönder behöver stöd NU! Stödpaketet som regeringen delar ut är pinsamt. Jag tänker inte ens lägga någon energi på att förklara min frustration på det. Det här var kortfattat om vår situation. Vi är inte ensamma i detta. Vår framtid är förstörd. Vår vision är förstörd. Hjälp oss att vara bönder så kan äta.” 94 (MP): Varannan tugga vi äter i är svensk, säger man. Det stämmer inte. Det är lägre än så om vi räknar in all mat som produceras i svenskt jordbruk och att det är starkt beroende av importerade varor. Svenskt jordbruk är beroende av import av energi, handelsgödsel, bekämpningsmedel, fodersoja, utsäde, maskiner, arbetskraft med mera. Det är ungefär som med kalvsyltan som sägs tillverkas i men där råvarorna kommer från andra länder. Vetet som odlas i på ledamoten åkrar kan bara skördas tack vare import av handelsgödsel från bland annat . Det måste vi ändra på. är världens största exportör av råvaror för konstgödsel. invasion av har satt fingret på hur sårbart svenskt lantbruk är. Merparten av svenska lantbrukare har ett beroende av importerade insatsvaror. I går kom regeringen med att nytt krispaket. Problemet är att de förslag som regeringen har handlar om att skicka in skattemedel så att importberoendet riskerar att öka ännu mer. Regeringen öppnar för att sänka miljö- och klimatkraven på lantbruket och fokuserar ensidigt på ökade skördar. Det kan i förlängningen hota jordbrukets hela produktionsförmåga. kräver en översyn av livsmedelsstrategin så att jordbruket i och EU blir mindre beroende av fossil energi. Importen av handelsgödsel från måste stoppas, precis som importen av olja och naturgas. Självförsörjningsförmågan i och EU måste öka. Vi måste fortsätta att handla med hållbar mat men bygga en regional självförsörjning på det vi själva kan producera. Vi behöver bygga beredskapslager, eller som det också heter omsättningslager, ihop med näringslivet. Här måste handeln bidra genom att regionalisera sina lagersystem. Centrallager är alldeles för sårbart. Vi kan inte fortsätta att lägga ned jordbruksmark i . Mejerier, bagerier, slakterier med flera livsmedelsföretag måste finnas runt om i hela landet. En översyn av livsmedelsstrategin behövs för att ge en starkare beredskap. Nya kriser kan komma. Då måste vi kunna hantera dem på ett bättre sätt. Regeringen föreslår cirka 1 miljard extra främst till dieselstöd och till att hålla fjäderfä- och grisproduktionen under armarna. Det duger inte. Det som behövs är ett starkt vall- och djurstöd som hjälper små och medelstora familjejordbruk i hela landet. Det behövs ett extra Norrlandsstöd. Det behövs en biopremie till lantbrukare som redan ersatt dieselanvändningen med biodrivmedel i sina traktorer. Sedan har vi det riktigt stora problemet, dieselstödet. Jag blundar inte för att alla lantbrukare, oavsett om de är ekologiska eller konventionella, har kraftigt ökade kostnader för diesel. Men att ge ett dieselstöd är inte rätt väg. Utredningen mot fossiloberoende jordbruk har redan presenterat lösningen: Att i stället införa ett generellt jordbrukaravdrag. Då kompenseras alla lantbrukare med sänkt skatt. föreslår en differentiering så att småbrukare, fäbodbrukare och små och medelstora familjejordbruk kompenseras extra. Att inte satsa pengarna på dieseln utan på lantbrukarna gör att lantbrukare fortsättningsvis kan gå i bräschen för att också öka takten i utfasningen av diesel. Som det är nu riskerar de att förlora det stöd de får om de går över till biogas eller förnybara bränslen. Det är inte acceptabelt. EU-kommissionären besökte miljö‑ och jordbruksutskottet . Han hade tydliga budskap: Varje politiker i EU måste våga rikta sig till medborgare och företagare och säga att energin kommer att vara dyr, och vi kan alla spara energi. Vad gör nu regeringen och de oansvariga högerpartierna? De strösslar pengar till fortsatt hög och ökad dieselanvändning och ökad energikonsumtion. Det är allvar. Vi måste fasa ut energiimporten till EU från . Vi måste göra oss oberoende av fossil handelsgödsel. Det bidrar som vi alla vet till Putins krigskassa. EU har beslutat om ett särskilt krisstöd till där vi kommer att få . EU föreslår att det ska delas ut till sektorer som drabbats av marknadsstörning eller där stöd för ökad livsmedelstrygghet behövs. Mottagare måste vara aktiva inom cirkulär ekonomi samt ha klimat- och miljövänliga produktionsmetoder. föreslår att medlen riktas mot mjölkbönderna. Men vill att stödet ska riktas till ekobönderna. De uppfyller nämligen kriterierna. Ingen sektor är bokstavligen mer central för vår världs överlevnad än livsmedelssektorn. Ungefär hälften av all beboelig mark på jorden används för jordbruk. Men alltför ofta förstör jordbruket, eller för att vara mer exakt, det konventionella och mer industriellt inriktade jordbruket, de naturliga system som även det är beroende av. har mer än en tredjedel av världens jordbruksjord förstörts eller försämrats av mänsklig aktivitet. Det globala livsmedelssystemet är också ansvarigt för mer än en tredjedel av alla utsläpp av växthusgaser. Hur man producerar, marknadsför och konsumerar mat har stor inverkan på jordens förmåga att försörja oss och därmed inverkan på människors hälsa och vårt ekonomiska välstånd. Lantbrukare är mångsidiga yrkeskonstnärer. Jag fick förmånen att träffa från , som är fäbodbrukare med 40 kor, här i . Om alla världens lantbrukare odlar på ett bra sätt och arbetar med naturen och inte mot den kommer lantbruket inte bara att öka produktionen av mer näringsrik mat och generera mer sysselsättning, utan naturens förmåga att hålla hela systemet igång kommer även att främjas. Det finns en första gång för allt. har , eller ett parti över huvud taget, skrivit en motion om regenerativt jordbruk här i riksdag. Regenerativt jordbruk handlar om att möjliggöra vitalitet i ekosystemen genom att tillfredsställa mänskliga behov av mat, energi och material på ett effektivt sätt. Genom att ställa om till regenerativa jordbruksmetoder kan stora delar av de växthusgasutsläpp och gifter och den övergödning som skapas av dagens industriella jordbruk undvikas. Regenerativt jordbruk går ut på att behålla god jordhälsa, vilket bland annat innebär att återställa den naturliga kolbalansen i marken, att undvika insatsmedel som handelsgödsel och att främja biodiversiteten. Med regenerativa jordbruksmetoder kan vi hantera jordbrukets miljöproblem och faktiskt också skapa viktiga kolsänkor. Svenskt jordbruk bör integrera regenerativa jordbruksmetoder i större skala till 2035. En del av de utsläpp som jordbruket självt åstadkommer i form av klimatutsläpp är svåra att minska. Därför är åtgärder som bidrar till ökad kolinlagring i jordbruksmark oerhört viktiga. Regeringen måste revidera den strategiska planen efter den omfattande kritik från EU som kom i slutet på .