prot · H90998 · 2022-04-19 00:00:00 — Vad gäller beror det på att de berörda myndigheterna har arbetat just där med inventering och riskklassning av ett antal fiberbankar. Detta är något som verkligen har lett till ökad kunskap och underlag som kan användas i det fortsatta arbetet. Det är viktigt att vi får en bättre översikt över hela när det gäller de fiberbankar vi har och att vi får en bättre bild av vilka som kan utgöra störst risk. Som jag sa i interpellationssvaret handlar det om att vidta rätt åtgärder. Som interpellanten har varit inne på finns det många olika saker, och nämndes tidigare. Det kan handla om övervakning av naturliga återhämtningsprocesser, om muddring och om övertäckning, men det behöver avgöras i varje enskilt fall. Annars är risken att en åtgärd blir till större förfång än om man helt enkelt låter en naturlig återhämtningsprocess fortgå. Men jag vill verkligen understryka att det pågår en hel del. Det pågår åtminstone mer än vad det har gjort tidigare. I mitt interpellationssvar hänvisade jag till ett uppdrag om ökad kunskap om förorenade sediment som myndigheterna arbetar med att undersöka. Och och fram undersöks sediment i ett sjuttiotal områden i svenska sjöar, vattendrag och kustvatten för att fylla kunskapsluckorna om var förorenade sediment förekommer och vad de innehåller. Det kommer att vara en viktig grund för hur man sedan ska gå vidare med de olika delarna. 127 (M): blir man som förtroendevald förvånad över hur många runt om i vårt land som faktiskt på olika sätt tar del av de frågor, motioner och interpellationer som man skriver. Jag försökte söka på hemsida, men jag tror faktiskt inte att fiberbankar har tagits upp i någon interpellation tidigare. Därför blev jag extra förvånad över att det vara flera som hörde av sig till mig och som jobbar med dessa frågor. Det var både företag och forskare som hade idéer om hur man ska göra. Jag kan inte bedöma vad som är rätt och riktigt. Precis som statsrådet säger behöver rätt åtgärder inte nödvändigtvis vara lika överallt. Men jag tror att det som vi ska fokusera på är att vidta åtgärder. Genom att påbörja saneringen av en fiberbank kommer också kunskapsläget att höjas så att man vet vad man kan göra. Jag vill verkligen understryka det som jag sa om den forskning från som jag hänvisade till. Där var utgångspunkten att göra detta kommersiellt gångbart. Detta är kostsamt, det är ingen hemlighet. Vi har inte diskuterat kostnaderna här , och det behöver vi inte göra. Men utgångspunkten vid var hur man ska kunna få lönsamhet i fråga om att också sanera gamla miljösynder. Jag tycker att det är otroligt spännande perspektiv som säkert kan spridas till fler sektorer där man behöver göra sanering på olika sätt. Som jag sa var syftet med denna interpellation att lyfta fram en problematik och sprida kunskap, och jag hoppas att jag har bidragit till det. Jag hoppas att klimat- och miljöministern tar denna fråga med sig i sitt framtida arbete. hoppas jag naturligtvis att det inte blir så långvarigt och att vi får en ny klimat- och miljöminister. Men det är någonting annat. 128 Klimat- och miljöminister (S): Det är politikens villkor att vi sitter . Men jag hoppas, oavsett hur det blir, att detta kan vara en fråga som antingen lever kvar eller bärs vidare. Det förtjänar den. Återigen tackar jag för en väldigt bra och viktig interpellation. I och med att jag har lite talartid kvar vill jag säga någonting mer om metangasutsläppen. I grund och botten ingår metangasutsläpp från fiberbankar egentligen inte i växthusgasinventering. Den är uppbyggd utifrån de krav som klimatkonventionen och ställer. I dessa metodriktlinjer finns beräkningsmetoder för metanavgång från fiberbankar inte med. IPCC har inte heller allokerat dessa utsläpp till någon specifik sektor. Jag tänkte på det som interpellanten sa tidigare om gamla miljösynder. Den inventeringen har 1990 som basår. Och här pratar vi om fiberbankar som tillkom och . Men även om dessa utsläpp inte ingår i växthusgasinventeringen har de ansvariga myndigheterna ändå i uppgift att också inventera dessa utsläpp, vilket ändå är ett viktigt medskick. Jag ser fram emot fler diskussioner – man efterfrågar resultat på detta område – och ett trevligt studiebesök på . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:407 om moderna regelverk för ny kärnkraft 129 Klimat- och miljöminister (S): har frågat energi- och digitaliseringsministern om statsrådet och regeringen avser att verka för att modernisera regelverken för ny kärnkraft och göra det möjligt att bygga ny kärnkraft i hela landet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill inleda med att understryka att utfasningen av fossila bränslen är en självklar prioritering för regeringen, inte minst mot bakgrund av nödvändigheten att bryta EU:s beroende av rysk energi. Det är både en fråga om säkerhet och om att stärka genom att skapa nya bra jobb och gå före i klimatomställningen. Detta förutsätter att elsystemet kan utvecklas i takt med de behov som följer av en kraftfull elektrifiering och den gröna industriella revolutionen. Kärnkraften är en viktig komponent i vår elmix. Det finns inga hinder för att bygga ny kärnkraft, vare sig med traditionell teknik eller med den nya teknik som kallas små modulära reaktorer, SMR, och som ännu är på utvecklingsstadiet. Industrin efterfrågar billig el som snabbt kan byggas ut, ett behov som bäst kan mötas av vindkraft. Regeringen anser att en så viktig fråga som vår energiförsörjning kräver långsiktiga och stabila förutsättningar och att lagstiftningen i detta fall baseras på breda politiska överenskommelser. Generationsskiftet i det svenska kärnkraftsbeståndet regleras i och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Regleringen i togs fram 2010 för att skapa förutsättningar för ett kontrollerat generationsskifte i den svenska kärnkraften. Principerna som låg till grund för den moderatledda regeringens energiuppgörelse 2009 bekräftades i den partiövergripande energiöverenskommelse som slöts 2016. Det har ännu inte presenterats ett alternativ till den senaste överenskommelsen som har ett brett politiskt stöd. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över lagen om kärnteknisk verksamhet. Utredaren lämnade betänkandet Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar. Betänkandet har remitterats och genomförts i vissa delar. Återstående förslag bereds nu i . Med det sagt är det också viktigt att följa utvecklingen. Den ansvariga myndigheten, , ska enligt sin instruktion upprätthålla kompetens för att kunna förutse och möta framtida frågor. Myndigheten ska också bidra till att nationell kompetens för dagens och framtidens behov utvecklas inom myndighetens verksamhetsområde. 130 (SD): Jag vill inledningsvis tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Men jag måste säga att jag är rätt förvånad över delar av det svar som har lämnats, framför allt när statsrådet i sitt svar säger: Det finns inga hinder för att bygga ny kärnkraft. Om det verkligen är regeringens uppfattning är det tämligen förbluffande, och det är rätt svårt att diskutera frågan om man inte ens kan enas om hur förutsättningarna ser ut för att kunna få ny kraftproduktion på plats. Därför skulle jag vilja ställa en fråga innan vi fortsätter debatten. Hur många reaktorer får man bygga i i elprisområde 4 om det inte finns några hinder för att bygga ny kärnkraft i ? 131 Klimat- och miljöminister (S): Jag tackar interpellanten för interpellationen och för den, skulle jag vilja säga, gemensamma ambitionen att säkerställa att vi har en god energitillgång i . Jag tror att interpellanten väldigt väl vet att nya reaktorer får uppföras på de tre befintliga platserna för kärnkraftsreaktorer, det vill säga Forsmark, och . En reaktor får dessutom bara uppföras om den ersätter en annan reaktor som är permanent avstängd. Detta är naturligtvis välkänd kunskap. Jag vet också att har en väsentlig bakgrund inom det här området och att han var en engagerad deltagare när vi fick den senaste energiöverenskommelsen på plats. befinner vi oss i ett läge där vi snabbt behöver bygga ut tillgången till energi runt om i vårt land. Utifrån mitt perspektiv som statsråd kan jag konstatera följande: När jag har internationella kontakter och när jag tittar på investeringsintresset och investeringsviljan när det gäller att bygga förutsättningar för ny energi på olika sätt handlar det om vindkraft. Vi har just nu en explosion på , med en uppgång från tre ansökningar om havsburen vindkraft till 38 ansökningar . Det finns fortfarande ingen som är intresserad av att bygga ny kärnkraft – av ganska naturliga skäl, tror jag. Inte minst , men också andra, har ju varit ute i debatten och har kunnat konstatera att för att man ska kunna tillgodose det behov som finns när det gäller den gröna omställningen och den snabba expansionen av viktig och elintensiv industri, som på ett rimligt sätt ska kunna komma på plats under en något så när vettig tidsrymd och till en något så när vettig kostnad, är det vindkraft som gäller. Det är också därför regeringen har presenterat bland annat de första nationella havsplanerna. Vi har, bara för någon vecka sedan, tillsatt den så kallade incitamentsutredningen för att förhoppningsvis kunna åstadkomma mer vindkraft på land. Vi har också på olika sätt försökt att lägga fram förslag till riksdag som innebär att tillståndsprocesserna för de aktörer som vill bygga vindkraft ska bli tydligare och bättre. 132 (SD): Vi kan inledningsvis konstatera att det som statsrådet först sa i interpellationssvaret – att det inte finns några hinder för att bygga ny kärnkraft – uppenbarligen inte var korrekt. Det finns hinder i form av att man inte får bygga var man vill. Man måste även äga en reaktor för att få bygga en ny, och man får inte bygga reaktorer där elen behövs som mest. Det här borde vara tämligen grundläggande saker att få ordning på om det ska vara möjligt att bygga ny kärnkraft i . Detta rimmar rätt illa med formuleringen att det inte föreligger några hinder. Det verkar som att det finns omfattande hinder för att bygga ny kärnkraft i . Den här interpellationen är skriven mot bakgrund av det intresse som finns både i vårt närområde och globalt för att bygga mindre kärnkraftsreaktorer, som populärt kallas små modulära reaktorer, vilket förkortas SMR. i har anslagit medel för att bygga en forskningsreaktor i enligt denna modell. har varit pådrivande för att ändra inriktningen för det svenska energiforskningsanslaget så att det även ska kunna riktas till kärnenergiforskning. är med och utvecklar SMR-teknik. Detta sker dock inte i , där regeringen har gett dem bannor, utan de får i stället göra det utomlands. har vi sett flera aktörer som vill bygga SMR-reaktorer i och som påtalar just att det är ett hinder att man inte kan få bygga dem där elen behövs som mest. De tror sig kunna ha dem på plats redan till 2029. Vi kunde så sent som läsa nyheten att brittiska kan komma att erhålla myndigheternas godkännande för sin SMR-reaktor , vilket skulle kunna innebära att man har en kommersiell reaktor på plats redan till 2029. Från regeringens och statsrådets sida säger man att man följer utvecklingen. Det ser dock ut som att man blir förbisprungen av teknikutvecklingen, då den går väldigt snabbt framåt och då man inte avser att vidta några ytterligare åtgärder för att möjliggöra ny kärnkraft i . Den här passiviteten bidrar ju även till att snedvrida konkurrensen mellan kraftslagen, då man går fram med ett förslag om att avveckla exempelvis det kommunala vetot vid vindkraftsetableringar. Frågan måste ställas: Har råd att så tydligt stänga dörren till teknikutveckling och till de fossilfria alternativ som ändå finns? Rimligtvis borde politikens uppdrag vara att säkerställa att vi har en teknikneutral konkurrens mellan de olika kraftslagen i stället för att politiskt peka ut vilka tekniker som kommer att gå vinnande ur det här. När man från statsrådets sida så tydligt säger att det finns andra energislag som troligtvis kommer att ha bättre förutsättningar att byggas är frågan varför man är så rädd för att göra det tillåtet att bygga kärnkraft. Varför känner man sig nödgad att förbjuda den i 287 av 290 kommuner? finns det ju aktörer som vill bygga. Statsrådet är svaret skyldig. Varför vill man ha hinder för att bygga ny kärnkraft i ? Varför ska det inte vara tillåtet? Varför kan vi inte ha en teknikneutral konkurrens mellan de olika fossilfria kraftslagen? 133 Klimat- och miljöminister (S): Jag har stor respekt för att och jag ser olika på de här frågorna, men i grund och botten är det så, vilket jag är övertygad om att interpellanten egentligen vet, att detta är ett område som lämpar sig synnerligen dåligt för den typ av politisk konflikt som oppositionen nu ägnar sig åt. Det handlar om att fullständigt slå undan benen för mycket av den omställning som vi just nu är mitt i. Några av största företag står och trampar, och vi vet att vi kommer att ha ett ungefär fördubblat energibehov till 2030. pratar om en teknik som ännu inte är utvecklad. Det finns någon som kanske skulle kunna bygga något till 2029, men det är högst osäkert. Det finns heller inte något alternativ som samlar ett brett politiskt stöd i jämförelse med den senaste energiöverenskommelsen, som nuvarande lagstiftning baseras på. Det var en kompromiss som gjordes efter årtionden av politisk strid om kärnkraften i det här landet. Jag är övertygad om att interpellanten är mycket väl medveten om detta. Det är ju själva grundförutsättningen – kompromisser och bred samsyn politiskt är det enda som kommer att leda fram till de stora investeringar och den stabilitet som krävs för att vi ska kunna ta del av dessa stora investeringar framöver. Osäkerheten som den energidebatt vi just nu har i bidrar till är högst kontraproduktiv, inte minst för som nation och för tillväxt och möjligheter framöver. Socialdemokraterna står bakom den senaste energiöverenskommelsen, där jag vet att själv satt med och där man vägde hela den historik vi har med oss och olika alternativ. Vi socialdemokrater säger också att den befintliga kärnkraften kommer att vara en viktig del av den svenska energimixen framöver. Vi har också ett riksdagsbundet mål om förnybart till 2040 som vi har att förhålla oss till. Vi har en snabb utveckling av vindkraften, både havsbaserad och flytande. Jag var ganska i och träffade Vita husets klimatrådgivare med flera på båda sidor i den amerikanska politiken. Man satsar där i stor utsträckning på den havsburna vindkraften och bygger ut den ordentligt. I stället står vi här och diskuterar en teknik som ännu inte finns och att vi ska bygga kärnkraft överallt i . Jag som klimat- och miljöminister är åtminstone inte villig att kompromissa med sådana centrala saker som säkerhetsfrågor när det gäller kärnkraft, till exempel. har aldrig haft en allvarlig kärnkraftsolycka. Våra säkerhetskrav och våra lagar ska i det här fallet heller inte ändras lättvindigt. Detta blir en väldigt konstig pseudodiskussion. 134 (SD): var inte en del av den energiöverenskommelse som slöts 2016. Jag satt med i men inte som en del av överenskommelsen. Den kritik som vi framförde från partiets håll mot överenskommelsen var att den inte var hållbar och att de kompromisser man ingått skulle kunna leda till att den väldigt snabbt skulle falla isär, vilket också visade sig bli fallet . Den höll inte ens en mandatperiod innan den kollapsade inifrån. Vi kan se att det finns ett väldigt svagt stöd för nuvarande inriktning. Det är fler partier som är utanför överenskommelsen än som står bakom den. Vi har ett mandats skillnad i den här kammaren. väljer statsrådet att prata mycket om omställningen. Då är det ju märkligt att man har valt att lägga ned elproduktion under den här mandatperioden. Vi behöver mer el och inte mindre. Man gör nålstick mot kärnkraft och planerbar kraftproduktion. Det handlar om kraftvärmens och vattenkraftens förutsättningar. Det är alltid väderberoende kraftproduktion som man vill koncentrera sig på, vilket har fått elpriserna att skena fullständigt i , där dessa nu är mer beroende av prissättningen på rysk naturgas och smutsig kolkraft än på fossilfri svensk kärnkraft. Det här kommer inte att förenklas av att det kraftslaget inte ens längre tillåts byggas i SE4, där vi har de högsta elpriserna. Där har vi tidigare haft en sajt för kärnkraft, men där är man inte beredd att göra det möjligt att bygga ny kärnkraft. Det är det som är problemet som vi ser här – det föreligger faktiskt hinder för ny kärnkraft i . Statsrådet och regeringen har uppenbart fel i det svar som man lämnar, där man säger att det inte skulle föreligga några hinder. Ska vi lyckas med den här elektrifieringen kommer det att krävas att vi har el under årets alla timmar till rimliga priser. Men då måste vi också göra satsningar på de planerbara kraftslag som finns att tillgå och som är fossilfria. Där kommer kärnkraften att vara viktig även framöver. 135 Klimat- och miljöminister (S): Jag ska absolut inte binda till att ha ingått någon bredare politisk överenskommelse. Det vore väl dem främmande. Däremot vill jag understryka att beslutet om stängning av togs av . Det baserades på marknadsmässiga bedömningar, vilket jag är övertygad om att interpellanten mycket väl känner till. har också varit väldigt tydliga med att man inte tänker återuppta elproduktionen i . Man har inte heller efterfrågat en lagändring som skulle göra det möjligt att återuppta driften. SMR, som vi diskuterar här , är ett samlingsbegrepp för olika typer av mindre reaktorer som tillverkare nu håller på och jobbar med på olika håll runt om i världen. De är ännu i ett väldigt tidigt stadium. Vi vet också att endast några få sådana tillståndsprövningar har gjorts internationellt. Det är egentligen inte ett begrepp som säger någonting om teknikval, utan det handlar bara om att reaktorerna ska vara små och kunna tillverkas i moduler i fabrik enligt någon form av löpande band-princip. Syftet är att placera så många reaktorer som möjligt på olika ställen för att ge ett bidrag till energiförsörjningen. Jag undrar vad vanliga svenskar skulle tycka om det när de inser vad det är ni egentligen står och pladdrar om. Det handlar om att ha sitt eget lilla kärnkraftverk i närområdet. Jag tycker att vi har ett ganska betydande och viktigt regelverk som tar hänsyn till den säkerhet som krävs för att bedriva kärnteknisk verksamhet och att uppföra och driva en kärnkraftsreaktor. Jag hoppas att vi ska kunna hitta en bredare samsyn i de här frågorna. Det är viktigt, inte minst för de många som är beroende av en ökad energiförsörjning. Det gäller många företag runt om i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:410 om miljötillstånd och Försvarsmaktens övningsmöjligheter 136 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att göra de ändringar i och miljöprövningsförordningen som Försvarsmakten hemställer om, och om så är fallet, när jag avser att ta initiativ. har också frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta för Försvarsmaktens verksamhet genom att påskynda tillståndsprocessen för övnings- och skjutfält. Jag vill börja med att framhålla att jag håller med om att det är oerhört viktigt att uppgifter om Försvarsmaktens lagring och hantering av drivmedel kan hanteras på ett sätt som upprätthåller ett starkt sekretesskydd. Det förändrade säkerhetsläget medför att justeringar av befintlig lagstiftning kan bli aktuella och behöver övervägas kontinuerligt. Frågan om att se över lagstiftningen i den här delen bereds just nu inom . Moderna och effektiva tillståndsprocesser är en prioriterad fråga för regeringen, och regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att effektivisera tillståndsprocesserna enligt . Det finns inte någon särskild process inom som är inriktad enbart på att påskynda hanteringen av övnings- och skjutfält. I stället har regeringen tagit ett brett grepp om frågan. Ett sådant exempel är , som har i uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för en modernare och mer effektiv prövning. Utredningen ska presentera sitt betänkande . Försvarsärenden om övnings- och skjutfält och flygflottiljer innehåller i regel omfattande underlag med komplexa frågeställningar och inte minst motstridiga samhällsintressen som aktualiseras. Detta gör beredningen tidskrävande oavsett vilken instans som hanterar ärendet. Syftet med bestämmelsen i 21 kap. 7 § om mark- och miljödomstolarnas beredningsansvar är att ärendena ska vara färdigberedda när de kommer till regeringen. Domstolen bedöms ha bättre förutsättningar att bereda ärenden och kan på så sätt ge regeringen det beslutsunderlag som behövs för att regeringen ska kunna fatta välgrundade beslut. Mot bakgrund av detta pågår inget aktuellt arbete för att ändra i 21 kap. 7 § . Jag vill betona det breda och målmedvetna arbete regeringen gör för att förenkla och effektivisera miljötillståndsprocesserna och att det är ett arbete som regeringen prioriterar högt. Avslutningsvis vill jag med anledning av invasion av uppmärksamma att regeringen, om det på grund av rådande särskilda förhållanden är nödvändigt att stärka försvarsberedskapen, har goda förutsättningar till sådana beslut. 137 (M): Jag får inledningsvis tacka statsrådet för svaret. Jag fick i alla fall svar på en fråga, men det var ju flera frågor jag ställde. Jag får återkomma till dem. Jag skulle vilja börja med att sätta de här frågorna i ett sammanhang. Att det försvars- och säkerhetspolitiska läget i världen och har försämrats råder det inte några delade meningar om längre. helt oprovocerade och ensidiga anfall på , ett krig som fortfarande pågår medan vi står här och pratar, är såklart crescendot på aggressiva politik. Men vi ska komma ihåg att kriget i östra har pågått , inte minst genom aktiviteter som vi brukar kalla gråzonsproblematik. Andra exempel är den ryska cyberattacken mot norska , uppträdande i och reaktionerna mot efter Post- och beslut att utesluta Huawei från den kommande 5G-utbyggnaden. Listan kan göras lång på vad som gjort det säkerhetspolitiska läget allt sämre. Det försämrade omvärldsläget har också fått till följd att den svenska militära försvarsförmågan nu stärks med bland annat mer pengar, ny materiel och fler övningar. Just övningsmöjligheten är central för att öka försvarsförmågan. Övning är själva kärnan i att få dugliga krigsförband som ska lösa de svåraste av uppgifter. Utan fler, större och längre övningar blir ny materiel och fler värnpliktiga inte så mycket värt. Det är ingen tillfällighet att överbefälhavaren när han senast var i försvarsutskottet menade att den politiska aktiviteten måste öka för att röja hinder för att försvarsmakten ska kunna växa. Det handlar bland annat om miljötillstånd för övnings- och skjutfält och flygfält. Denna process är tids- och resurskrävande och kan ta 5–, vilket är helt absurt. Vi behöver inte diskutera kraven; de är vad de är. Men det tar att få ett miljötillstånd. Här är regeringen ansvarig. Det finns tillståndsansökningar som har väntat på regeringens beslut sedan förra mandatperioden, vilket är . I sitt svar meddelar statsrådet att regeringens arbete för att förenkla och effektivisera miljötillståndsprocesserna är brett och målmedvetet. Statsrådet får gärna förklara för mig hur två mandatperioder kan betyda effektivt och högprioriterat. Det är ändå ärenden som är färdigberedda av mark- och miljödomstol – något som är viktigt enligt statsrådet men inte enligt mig. Men det kan vi återkomma till. Det behöver inte ta så här . Det finns andra saker man kan göra. Försvarsmakten har vid ett flertal tillfällen föreslagit för regeringen hur man kan korta tillståndsprocesserna. Det handlar alltså inte om att ta bort några krav utan om att korta processerna.