prot · H90995 · 2022-04-07 00:00:00 — Ukrainska flyktingars etablering på arbetsmarknaden 78 (L): har jag varit på skolor och boenden som har tagit emot flyktingar från krigets , och ingen kan gå därifrån oberörd av vad kvinnorna och inte minst barnen har fått vara med om. Efter fem är det fortfarande många barn som inte har kommit ut på skolorna, men jag vet att det är på gång. Något som oroar mig är den sysslolöshet som riskerar att drabba de vuxna på dessa boenden eftersom de inte får aktiviteter, rådgivning och stöd för att komma ut på arbetsmarknaden. I morse meddelade regeringen att de ska få information om arbetsmarknadsläget, men efter att ha varit ute på boenden och träffat dessa människor inser man att de behöver en mycket mer aktiv utbildnings- och arbetsmarknadsinsats. Vad tänker regeringen göra för att påskynda etableringen på arbetsmarknaden? 79 Statsminister (S): De barn som kommer till via massflyktsdirektivet har rätt till förskola och skola. Däremot råder inte skolplikt för dem, så en del barn undervisas digitalt från . Andra barn börjar i svensk skola, och svenskt skolväsen står nu redo att ta emot dem. Jag hoppas att många väljer att börja i svensk skola för att kunna knyta kontakter. Mammorna kan få svenskundervisning från dag ett. Det är ett viktigt sätt att snabbt börja träna på sin svenska. Vi kommer också att gå ut med ytterligare information om den svenska arbetsmarknaden. Många ukrainare har tidigare jobbat i , så det borde finnas goda möjligheter för dessa kvinnor att komma i arbete i . Men drar kriget ut kommer det givetvis att krävas ytterligare insatser för att säkerställa tillgång till arbetsmarknad och skola. 80 (S): Nästan ser vi exempel på att skolan har blivit en marknad. Vi ser att elever har blivit kunder och lärare servicepersonal. Vi ser hur friskolor med orättvisa kösystem sorterar ut de mest lönsamma eleverna, och vi ser en skolpeng som överkompenserar friskolekoncernerna för kostnader som de faktiskt inte har. Vi ser att sämre lärartäthet och lägre löner är verktyg för att öka vinsten. Vilka åtgärder tänker statsministern vidta för att skolan åter ska bli en viktig mötesplats för barn med olika bakgrunder där kunskap och jämlikhet står i fokus? 81 Statsminister (S): Svensk skola är unik. Inte i något annat utvecklat land är det fritt fram för privata företag, internationella bolag, koncerner och riskkapitalbolag att göra stora vinster på skolan och kanske skicka dem utomlands till något skatteparadis. Det här är alltså pengar som har beslutat ska gå till lärare, skolmaterial, gymnastiksalar, skolkuratorer och skolsköterskor men som i stället går till vinster. Och dessa vinster görs givetvis genom att dra ned på kvaliteten. Dessutom har vi ett skolsystem där alla kommunala skolor blir orättvist behandlade i förhållande till friskolorna, som därmed kan göra ännu större vinster. Detta är helt orimligt. I valet måste svenska folket bestämma sig. Vill man ha det på detta sätt? Vill man inte det röstar man på Socialdemokraterna. 82 (M): Gängkriminaliteten fortsätter att breda ut sig i . Skjutningar ligger kvar på rekordnivåer, och det har aldrig varit så många dödsskjutningar som . Polisen har pekat på flera konkreta initiativ som behövs för att stoppa skjutningarna och bryta nyrekryteringen. I ett brev till regeringen pekar man till exempel på vikten av att få en lagstiftning som gör det straffbart att vara med i ett kriminellt gäng. Man har också efterfrågat möjligheten att införa preventiva tvångsmedel mot de kriminella gängen liksom möjligheten att vittna anonymt – något som redan är lagligt i , och . Vi hörde just statsministern säga att hon ska vända på alla stenar i arbetet mot de kriminella gängen. Är det då inte ett hyckleri att regeringen säger nej till att genomföra just dessa tre konkreta reformer som polisen har bett om för att kunna stoppa de kriminella gängen? 83 Statsminister (S): Regeringen jobbar med att vända på en lång rad stenar för att stoppa de kriminella gängen, och de åtgärder vi går vidare med och vidtar ska vara effektiva så att vi verkligen kommer åt de kriminella gängen. Därför höjer vi straffen för de brott som gängkriminella ofta begår. Detta bedömer vi vara effektivare än att utreda i exakt vilken kontext ett brott begåtts. Vi jobbar på en lång rad olika sätt med att skärpa straffen, men vi försöker att göra detta på ett sådant sätt att vi så effektivt som möjligt kan använda de resurser vi har för att bekämpa gängen, i stället för att jobba med en del frågor som kanske snarare har karaktären av symbolpolitik. Sfi-undervisning för ukrainska kvinnor 84 (L): av alla som har flytt till från är kvinnor och barn. Barnen har rätt till skola, som konstaterats här, men kvinnorna lämnas vind för våg. Det finns informationsinsatser, som Svenska från dag ett och studiecirklar, men vad dessa kvinnor behöver är sfi och att få sina samordningsnummer snabbt. Det tar att få dessa. Såväl Kvinna till Kvinna som och polisen har varnat för att dessa kvinnor riskerar att utnyttjas ifall de inte får rätt stödinsatser. Vi i Liberalerna är tydliga med att vi anser att dessa kvinnor ska ha rätt till sfi så att de kan få rätt insatser och komma i jobb och inte riskerar att utnyttjas. Vi vill att kvinnorna ska kunna jobba och skicka pengar tillbaka till familj och vänner som är kvar i . Min enkla fråga är: Varför säger statsministern nej till att dessa mammor ska få gå på sfi? 85 Statsminister (S): Regeringen har säkerställt ökade resurser till Svenska från dag ett, för att kvinnor ska ha möjlighet att inleda sina studier när de kommer till . Med detta sagt var det många ukrainare som jobbade i före kriget. har många av dem återvänt till för att strida för sitt lands frihet och demokrati. Givet att det är många ukrainare som jobbar i bedömer jag att det finns goda möjligheter för ukrainska kvinnor att snabbt komma i arbete i . Där kan Svenska från dag ett vara en skjuts på vägen, men många män från har kommit in på svensk arbetsmarknad även utan kurser i svenska. Där finns möjligheter för kvinnor att kombinera arbete med studier i svenska. Om kriget drar ut behöver vi titta djupare på hur vi långsiktigt ska integrera ukrainska kvinnor och barn i . Här i ska man naturligtvis arbeta och försörja sig. Statsministerns frågestund var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 6 Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU47 Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Tillfälligt sänkt energiskatt på bensin och diesel) 2. res. 1 (MP) 13 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 53 SD, 27 C, 20 V, 18 KD, 14 L, 1 - 1:12 MP, 1 - Frånvarande:14 S, 11 M, 8 SD, 4 C, 7 V, 4 KD, 6 L, 4 MP Punkt 3 (Tillfälligt borttagen energiskatt på bensin och diesel) 2. res. 2 (MP) 12 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 53 SD, 27 C, 20 V, 18 KD, 14 L, 1 - Frånvarande:14 S, 11 M, 8 SD, 4 C, 7 V, 4 KD, 6 L, 4 MP Punkt 4 (Tillfällig justering av reduktionsplikten) 2. res. 3 (C, MP) 39 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 59 M, 53 SD, 20 V, 18 KD, 14 L, 1 - 3:27 C, 12 MP Frånvarande:14 S, 11 M, 8 SD, 4 C, 7 V, 4 KD, 6 L, 4 MP Punkt 5 (Utredning om hantering av framtida prischocker) 2. res. 4 (S, C, MP) 126 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:59 M, 53 SD, 20 V, 18 KD, 14 L, 1 - 4:86 S, 27 C, 12 MP, 1 - Frånvarande:14 S, 11 M, 8 SD, 4 C, 7 V, 4 KD, 6 L, 4 MP Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU21 86 (C): Vårbrukets tid är . I vissa delar av vårt avlånga land är det redan klart; i andra dröjer det ännu ett tag. För mig är vårbruket normalt sett av hopp, när vi vet att den mörkaste perioden ligger bakom oss, när ljuset och värmen väntar, när det vi sått ska gro, växa och skördas. Men detta vårbruk är inte som vanligt. Mörkret omsluter och framför allt . Banden mellan och är starka även när det gäller lantbruket, och vi är nog många som imponeras av de ukrainska lantbrukarnas styrka och mod. Den ukrainska bonden drar fram såmaskinen trots risken att beskjutas av ryska anfallsplan, trots att man hör om den ryska regimens monstruösa krigsbrott mot den ukrainska befolkningen – ja, under helt omänskliga förhållanden sätter sig den ukrainska bonden i sin traktor för att odla mat till sin familj, till sitt land och till världen. Vi i måste göra allt vi kan för att bidra till ett slut på vidriga krig. Och när dagen väl kommer när ska byggas upp igen, ja, då hoppas jag att vi i den svenska politiken och den svenska lantbruksbranschen gör vad vi kan för att stödja våra kollegor i med att bygga upp en stark lantbruksnäring. Men de mörka orosmolnen tornar upp sig även på den svenska himlen. Förra gången var i krig uttalade dåvarande statsminister att ”vår beredskap är god” om livsmedelsförsörjning. Även om likheterna med 40-talet i övrigt är nedslående många är svensk livsmedelsberedskap tyvärr på inga sätt god. Den svenska produktionen har sakta men säkert minskat, och den svenska livsmedelproduktionens roll ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv har glömts bort. Vårt beroende av import av till exempel drivmedel och handelsgödsel gör sårbart. Men även den bristande lönsamheten och konkurrenskraften i lantbruket skapar sårbarheter. De geografiska och klimatmässiga förutsättningarna för att producera livsmedel i är oerhört goda, men de politiska förutsättningarna för detsamma är det tyvärr inte. började priserna på insatsvaror klättra uppåt, och sedan anfallskrig mot ett fritt och självständigt grannland började har priserna på diesel, handelsgödsel, foder och andra insatsvaror rusat. Vi ser redan konkreta konsekvenser i svensk animalieproduktion. Nötköttsproducenter slaktar ut. Slaktsvinsproducenter och kycklingproducenter sätter inte in nya omgångar för att inte gå med miljonförluster när foderpriserna rusar i höjden. Ett möjligt scenario är att utbudet av svenskt griskött har minskat redan framåt sommaren. Jag är genuint orolig över var detta kommer att landa och vilka konsekvenser det kommer att få för svensk livsmedelsproduktion . De kommande veckorna och månaderna är kritiska. Det måste komma positiva politiska signaler om att vi i detta hus är beredda att agera. Vad behöver då göras, fru talman? Jag tror att vi behöver se politiska åtgärder från tre olika tidshorisonter. Vi behöver åtgärder på kort sikt att vidta akut här och , åtgärder på medellång sikt /24 och åtgärder på lång sikt inför livsmedelsstrategins målår 2030. Och vi måste orka ha fokus på alla tre horisonterna . Först och främst krävs det åtgärder på kort sikt, där det handlar om hur svensk animalieproduktion ens ska överleva året ut. har sedan krisens och krigets början gått i täten för att driva igenom riktade åtgärder för att stärka svenskt lantbruks likviditet här och . Vi har föreslagit att återbetalningen av dieselskatten ska maximeras , och vi har föreslagit riktade stöd till framför allt animalieproduktionen med först 1 miljard och sedan ytterligare 1 ½ miljard. Vi har också stött alla förslag på tillfälliga skattesänkningar på bensin och diesel som lagts på bord. Vi uppskattar att regeringen har gått oss till mötes i vissa delar, och de diskussioner kring ett krispaket som just nu pågår i finansutskottet är konstruktiva. Det ser vi väldigt positivt på, för nu krävs det samarbete för svenskt lantbruks bästa. Men vi måste också redan nu tänka på hur vi ska hantera kommande växtodlingssäsonger. Kommissionen medger möjligheter att ändra den strategiska planen utifrån det förändrade säkerhetsläget. Vi bör ta den chansen och säkerställa att den strategiska planen 2023–2027 tydligare adresserar svensk försörjningstrygghet. Regeringen måste också ha en plan för hur tillgången på handelsgödsel ska säkras inför skörd 2023 och ha beredskap för att tillfälligt anpassa regelverk för att säkerställa tillgång på exempelvis växtnäring. Även regler på EU-nivå måste anpassas för att möjliggöra full produktion . Slutligen krävs åtgärder på lång sikt. är bara åtta skördar bort, och målsättningen att öka svensk livsmedelsproduktion och minska sårbarheten i livsmedelskedjan är viktigare än . ser tre områden som extra viktiga för att vi ska klara livsmedelsstrategins mål. För det första måste vi öka konkurrenskraften och lönsamheten i primärproduktionen genom regelförenklingar. har i förhandlingar sett till att och i sina regleringsbrev har fått förtydligade uppdrag om att ha fokus på företagarens förutsättningar och minskat regelkrångel. har fått i uppdrag att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften i livsmedelskedjan och lämna förslag på ändringar. Vi har också sett till att ett arbete med ett digitalt system för färre myndighetskontakter har sjösatts. Men det räcker inte. Tillståndsprocesserna måste kortas, och biotopskyddet måste ändras så att det inte stoppar lantbrukets utveckling. Regelverket kring växtförädling måste moderniseras så att nya tekniker kommer lantbruket till del. För det andra måste vi stärka innovationen och stärka kompetensförsörjningen i livsmedelskedjan. har säkerställt att livsmedelssektorn har fått en väldigt framskjuten roll i forskningspropositionen, men vi måste öka satsningarna på innovation och tillämpad forskning i livsmedelskedjan än mer. Vi måste också se över statsstödsregler och andra regelverk för att främja innovation och samverkan. Satsningarna på och samverkansplattformar som Grogrund och Arena måste fortsätta. Satsningarna på livsmedelsexport, som är en tydlig motor för innovation, måste stärkas ytterligare. Det behövs även ett mer systematiskt och strategiskt arbete med kompetensförsörjning inom livsmedelskedjan. För det tredje måste vi göra svensk livsmedelsproduktion mer motståndskraftig mot både ett förändrat klimat och en osäker omvärld. Detta har varit en tydlig prioritering för i förhandlingar kring landsbygdsprogrammet, men mer medel måste öronmärkas för investeringar i dräneringar och bevattningsdammar. Vi måste anpassa regelverk kring till exempel vattenuttag för att kunna genomföra klimatanpassningsåtgärder. måste vi fokusera på att öka försörjningstryggheten och den inhemska produktionen av insatsvaror. Att öka självförsörjningen av mat är ett lovvärt mål, men om vi inte löser svenskt lantbruks beroende av importerade insatsvaror kvarstår svenskt lantbruks sårbarhet i en föränderlig omvärld, vilket den nuvarande krisen visar tydligare . Därför vill vi i att försörjningstrygghet under kris och krig lyfts fram som ett strategiskt område i arbetet med livsmedelsstrategins genomförande. Vi vill genomföra kraftfulla satsningar på inhemsk biodrivmedelsproduktion. Vi vill ta bort skatten på biodrivmedel och införa ett lantbruksavdrag och en klimatpremie för de lantbrukare som tankar förnybart. Vi vill även främja en inhemsk produktion av fossilfri mineralgödsel och öka återanvändningen av fosfor från . Jag inledde mitt anförande med att uttrycka min respekt och mitt stöd för lantbrukare. Jag vill avsluta mitt anförande genom att uttrycka min respekt för och tacksamhet mot lantbrukare. Ni är en livsviktig kugge för såväl i fredstid som i krig. För detta ska ni ha vårt tack. Jag lovar att vi i fortsätter att göra allt vi kan för att förutsättningarna för svenskt lantbruk ska förbättras och för att svenskt lantbruk ska ta sig ur den kris det nu befinner sig i. Jag hoppas att de talare som kommer efter mig är beredda att lova detsamma. Jag yrkar bifall till reservation 19. 87 (M): Först vill jag yrka bifall till reservation 14. Jordbrukspolitik står på schemat för dagen, och sällan eller aldrig har detta varit så aktuellt som det är just . Vissa av oss här inne har tjatat om hur viktiga de här frågorna är i snart en hel mandatperiod, men börjar även människor utanför den här kretsen förstå hur viktigt detta faktiskt är. Jag kan instämma i det som representant lyfte fram angående modiga och kämpande bönder i . Vi ser på bilder de bekymmer som de står inför. När man får signaler om att av åkerareal inte är brukbar börjar man att förstå storheterna i detta. Det är kanske 12–som bara försvinner i ett nafs i alla fall det här året, och vi vet ju inte . Hur mycket är det då? I har vi 2 ½ miljon hektar , varav hälften i princip bara går att odla gräs på. Då förstår man hur mycket det här handlar om. Vad innebär då detta? Det innebär såklart att det försvinner väldigt mycket livsmedel från världsmarknaden; det är inget att sticka under stol med. Vi vet inte heller hur kommer att agera. Jag fick senast i förrgår signaler från på Europanivå om att man tror att tänker göra det här kriget mer och mer till ett krig om maten. Det är ett effektivt medel att använda när det är krig. Vi hör signaler nedifrån norra och länderna runt omkring om hur svältkatastroferna växer. Detta är länder som till stor del är beroende av vete från just och . Det är då inte desto mindre viktigt att vi ser till att producera så mycket vi kan inom gränser. Det må vara så att vi inte har samma arealer och samma möjligheter, men vi har ju duktiga bönder som kan leverera hög produktion på den som vi i alla fall har tillgänglig. Därför gläder det mig att EU är berett att rucka på vissa saker, som att vi ska kunna odla upp trädor för att vi ska kunna hålla en så hög produktion som möjligt. Det finns ju ingen som helst anledning att avsätta goda åkerjordar för spannmålsproduktion till träda i ett läge när miljoner människor svälter. Det är väl frid och fröjd, tänker någon. Vi odlar på här i . Och det är klart – det som såddes ser väl bra ut än så länge, även om en del höstraps- och höstvetearealer har fått stryk av den svängiga våren. Men då kommer nästa problem, nämligen att priserna på insatsvaror har hamnat på nivåer som vi aldrig har sett tidigare. Köpte man ett kilo Axan, som är ett vanligt gödselmedel för till exempel veteproduktion, kostade det kilot. Då ska vi också komma ihåg att det var historiskt högt. kostar samma gödsel någonstans kilot. Vetepriserna är absolut höga på världsbörsen, men om man inte vet att man kommer att ta en hög skörd – om man är lite orolig – kanske man inte gödslar på riktigt så mycket som man skulle kunna göra för att maximera det här. Då skulle vi i stället, i ett läge när vi behöver producera så mycket som vi orkar och kan, principiellt kunna sänka svensk veteproduktion. Att vi kommer att sänka produktionen från svensk animalieproduktion tror jag redan står klart, oavsett vilka krisstöd vi lyckas skramla fram i den här kammaren . Vi hör det . Jag hörde senast hur en granne med äggproduktion bestämt sig för att slakta ut ett antal tusen hönor . Det finns ingen som helst anledning för honom att bedriva produktion när han går med minusresultat och för varje kilo ägg. Precis som lyfte fram väljer man att inte köpa in kalvar och smågrisar till sina stallar. Fjäderfäbranschen börjar växla ned. Det här händer redan, oavsett om vi får till ytterligare krisstöd eller inte. Svensk livsmedelsproduktion kommer med stor sannolikhet att minska det här året. Vi har ett läge med låg självförsörjningsgrad. Man kan också använda uttrycket självförsörjningsförmåga. Den är ännu sämre, eftersom vi inte har några lager av insatsvaror till svenskt jordbruk. Ett av de första och viktigaste stegen för att vi ska kunna bibehålla och öka produktionen är att tillse att det finns tillgång på insatsvaror. Regeringen har tillsammans med EU:s övriga länder en stor uppgift i att se till att det finns insatsmedel för svenskt jordbruk. På tal om regeringen, fru talman – här finns ju möjlighet för en svensk landsbygdsminister att kliva fram och visa handlingskraft: menar vi allvar! ska vi vända trenden! Vi ska gå före! Vi ska gå i främsta ledet! Men var är i den här frågan? Man sitter och väntar på att oppositionen ska plocka fram förslag om hur vi ska vända krisen. Därför gläder det mig väldigt mycket, fru talman, att tillsammans med har enats om ett antal viktiga punkter som lyfts fram i finansutskottet. Svensk animalieproduktion ska få mer pengar, i ett första steg en och en halv miljard. Om vi dessutom lyckas jobba igenom dispenser för gruppundantaget på EU-nivå handlar det om lika mycket pengar till svensk animalieproduktion. Vi har även 1 miljard till svensk spannmålsodling, där vete är flaggskeppet. Jag tror att det kommer att bli oerhört effektivt. Man kan lika gärna kalla det ett stöd för att köpa insatsvaror. kallar vi det inte för det, men detta görs för att hålla igång svensk produktion. Det behövs inte bara för vete till världsmarknaden, utan också för att få fram foderråvara till den svenska animalieproduktionen. Det finns, som lyftes fram innan, ett antal saker i den strategiska planen som vi behöver jobba med. Vi behöver ha undantag från diverse förgröningsregler, växtföljdsregler och annat. Alla de här sakerna måste vi ställa åt sidan just , för nu handlar det om att hålla igång produktionen. Det finns också ett antal andra förslag som lades på bordet i finansutskottet och som jag tror kommer att göra nytta. För en del är det . Men vi gör vad vi kan för att hålla igång svensk livsmedelsproduktion i det här läget. Jag tror också att vi behöver tänka på livsmedelsproduktionen långt fram i tiden. Man ska inte sätta upp några slutdatum för de olika stöden, för vi vet inte hur länge vi kommer att ha den här krissituationen. Men på lång sikt behöver vi stärka svenskt jordbruk, så att vi inte behöver prata om krisstöd så fort det är lite tufft och jobbigt. är den här situationen extrem, och vi har inte sett något liknande innan, så det var helt naturligt med mer krisstöd i det här läget. Men svenskt jordbruk behöver få bättre förutsättningar för att producera på lång sikt. Det har politik för, och det har vi haft . Vi behöver sänka skattetrycket. Vi behöver ha långsiktiga ägande- och brukandeförhållanden. Vi behöver minska regelkrånglet. Vi behöver se över . Vi behöver titta på beteslagstiftningen och köttkontrollavgifterna. Det finns ett antal olika saker vi kan göra för att stärka svenskt jordbruk på lång sikt. Men handlar det om att stärka det på kort sikt och bibehålla svensk livsmedelsproduktion . 88 (SD): Svenskt jordbruk har en mycket svår tid . Kostnaderna för insatsmedel har ökat mycket kraftigt, som vi hört tidigare talare säga. Men det kanske är många som har glömt bort att ökningen av kostnaderna för insatsmedel började . Jag tycker att det är väldigt bra att många partier nu inser att det är kris för jordbruket och ger sitt stöd till stödåtgärder. Många förslag till utskottsinitiativ för att underlätta för jordbruket har lagts fram, och det är bra. Jag vill berömma dem som har varit aktiva i detta, oavsett parti. Jag vill då förstås även berömma oss själva. Det kanske är någon som tittar på det här och tror att det är fråga om ett särintresse och någonting som är intressant för en liten grupp av jordbruksintresserade. Jag kan då säga att det är viktigt att hålla nere drivmedelspriser och livsmedelspriser för att vi inte ska spä på den inflation som vi har , vilket kan leda till räntehöjningar. Då kan vem som helst räkna ut att det här angår oss alla. Jag vill sticka in en liten fundering över hur tänker. har lagt fram bra förslag, haft bra förhandlingsbud och tagit initiativ till sådant som gynnar lantbruk och landsbygd. Men i och med att samarbetat med den rödgröna sidan har mycket av det som sått fallit på hälleberget. I en konservativ regering skulle jordmånen ha varit bättre och rikare, vill jag påpeka. Stödåtgärder behövs som sagt och är bra, för vi har kris. Men egentligen är situationen med stödpaket och andra initiativ lite sorglig. Krisen har ju förvärrats av att politiken brytt sig för lite tidigare. Det har varit av dålig jordbrukspolitik.