prot · H90976 · 2022-03-01 00:00:00 — Kommunerna behöver planera för mer av radhus, småhus och villor i områden som domineras av en bostadsform, till exempel hyresrätter. Därtill måste detaljplanerna vara flexibla så att man kan bygga fler småhus som sätter sin egen prägel och skapar variation på bostadsmarknaden. Avslutningsvis vill jag lyfta det som är helt avgörande för att bygga bostäder: mark. Vi har långa överklagandeprocesser som bidrar till att mindre mark för byggande tas fram. Vi kan säga till marknaden att den ska ta hand om den saken, men vi behöver skapa rätt förutsättningar. Det finns ett hårt tryck på att kunna köpa och äga sin bostad. Vi behöver underlätta detta i markfrågan. Vi behöver också tänka på detta med sakägarkretsen, det vill säga de som har rätt att överklaga ett beslut. Den måste begränsas till dem som verkligen är berörda. En annan åtgärd som skulle kunna påskynda byggprocessen är att införa en låg avgift för att överklaga. Jag tror att det skulle hjälpa. Det behövs en liten tröskel för att kunna överklaga, annars eskalerar dessa överklaganden. Det finns mycket att göra, fru talman. Mycket gott genomförs redan. Vårt byggande är på god väg. Det är bra. Lagar kring byggande är viktigt, men vi får inte tappa bort skälet till att bygga: varje människas rätt till en bostad och till att bo och leva i vår natur, i vår miljö, i hela landet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 10 Svar på interpellation 2021/22:323 om den hårt drabbade gränshandeln 61 Näringsminister (S): har frågat mig hur regeringen ämnar agera för att rädda företag och handeln mellan och . Att skapa nya jobb och värna om de jobb som finns är en förutsättning för att bryta segregationen, vilket i sin tur är en av regeringens prioriterade frågor. Regeringen är medveten om att gränshandeln drabbats hårt av pandemin. Därför har den haft en mycket nära kontakt med angående situationen i gränsregionerna och inreserestriktionerna. upphävde regeringen samtliga restriktioner vid inresa till från och övriga EU- och EES-länder. har även avlägsnat sina inreserestriktioner mot övriga EES-länder. Pandemin försvagas, och med fortsatt vaccinering är förutsättningarna goda för att återfå en fungerande gränshandel mellan våra länder. För att stärka företagen som är fortsatt drabbade har regeringen beslutat om ytterligare reformer om . Det handlar om åtgärder för att skapa nya jobb i hela landet genom stora investeringar i grön omställning och höjda generella statsbidrag till kommuner och regioner. Det finns också riktade insatser för att långsiktigt stärka banden mellan våra länder. Det gränsöverskridande programmet Interreg 2021–2027 spelar en viktig roll i att upprätthålla och stärka gränsöverskridande förbindelser mellan länderna. 62 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Vi hade ju bokat den här debatten . På grund av familjekarantän fick jag dessvärre ställa in, men står vi äntligen här i en mycket viktig fråga. Pandemin ser ut att vara över till stor del, vilket är fantastiskt goda nyheter inte minst för företagarna och övriga medborgare i landet. Jag tänkte fokusera på Strömstadsregionen och lite kort ge dem som lyssnar på den här debatten en bild av vad är för ort. är ju välkänt för att vara en pärla på den västsvenska kusten. Det är en liten stad; det är bara drygt 6 000 invånare på denna lilla ort. I hela kommunen är det ungefär 13 000 invånare. Det är en fantastisk plats att vara på med havet, doften, klipporna och bohusgraniten. Statsrådet har säkert själv varit där. Det är en mycket speciell och fin plats att vara på. Jag vill verkligen uppmana alla svenska medborgare att åka och besöka om de inte varit där. Det är en unik kommun. Den är unik på det sättet att en liten landsbygdsort som har tillgång till en enorm handel. Det är verkligen så. Orten är kopplad till på ett unikt sätt. Det handlar inte bara om handel, utan det handlar om familjer och vänner, om vård och omsorg och om tjänster som byts mellan länderna på ett sådant sätt att man inte ens upplever att det finns en gräns. Det är en sådan relation vi haft till vårt systerfolk i . Under pandemin spreds en väldigt härlig bild i många olika tidningar. Jag tänkte visa den för statsrådet här. På bilden ser man två enäggstvillingar, och , , som under pandemin inte fick träffas. De kom en gång , satte sig på och satt där och tog en fika tillsammans med mellan sig. Det är en charmig bild, men den beskriver också vad som väldigt snabbt hände på den här orten, där man var van att röra sig och leva ett normalt liv över gränsen. Helt plötsligt var det bom stopp. Det är någonting vi inte har sett på många, . Banden prövades hårt under pandemin. Det var många som beskrev att man på den norska sidan ville att svenskar skulle ha gul väst och annat sådant för att utmärka sig – nästan som om vi hade varit pestsmittade, har jag hört vissa säga. Det var en otroligt beklaglig bild som spreds, och det prövade banden rejält. Runt , från Larvik på den västra sidan till på den östra sidan, bor ungefär 2 miljoner människor på den norska sidan. Gränshandeln har en enorm effekt på just . Orten, med 13 000 invånare, har en handel som motsvarar ungefär 150 000 invånare. Gränshandeln omsatte ; det är otroligt mycket. Men väldigt snabbt förlorade man sin omsättning. Jag tänkte ställa en fråga till ministern, för jag vet att också ni är medvetna om det här. Det nordiska samarbetet är otroligt viktigt, och det är någonting som företagarna på orten ofta lyfter. Ministern säger i sitt svar att man har haft kontakt mellan regeringarna. Jag tänkte fråga vad man menar att den ska leda till och vad man kan göra för att garantera folket som bor i att detta inte sker igen . 63 Näringsminister (S): Tack, , för att du påpekar en väldigt viktig näringsgren för handeln och för ! Du har alldeles rätt i att det här är någonting som påverkar hela vårt land. Det ger massor av sysselsättning på orter som tidigare hade det ganska svårt med sysselsättning. Det gäller inte minst norra , där det nu har uppstått många nya jobb och där det till och med är arbetskraftsbrist . Detta är väldigt viktigt. Sedan jag blev näringsminister har jag haft två möten med min norska kollega. Vid båda tillfällena har vi pratat om hur vi ska upprätthålla öppna gränser även om pandemin slår till igen. Precis som är inne på är detta ett gammalt löfte mellan och , som så enkelt kunde tas undan när pandemin slog till. Våra gamla regler och förhållningssätt ändrades bara över . Tyvärr är jag inte övertygad om att det skulle hjälpa ens om vi skulle skriva nya deklarationer och nya papper på att vi aldrig kan stänga vår handel. Jag tror att det blir väldigt svårt att få till en överenskommelse som är mer bindande än den vi skrev . I vår kontakt med den norska regeringen – det är framför allt statsrådet som har haft den löpande kontakten – har vi försökt få till att man skulle öppna upp gränsen under pandemin men inte varit framgångsrika. Det finns ett annat initiativ vi har tagit från som vi får sätta vår förhoppning till. Vaccinforskarna är nu mer optimistiska i och med att man tack vare ny teknik och medicinutveckling i life science-sektorn tror att man nu har en metod för att vid varje ny form av virus kunna ha ett verksamt vaccin . Vår strategi har helt enkelt varit att starta ett samnordiskt samarbete med alla de nordiska länderna där vi ska försöka skapa en möjlighet också för att ha en snabb uppväxling när det gäller att kunna göra vaccin för de nordiska länderna. vet säkert att vi har tagit initiativ i utanför till att bygga en sådan facilitet tillsammans med det privata näringslivet. På så sätt kan vi helt enkelt hamna i den situation som vi är i , , fast det kunde ha varit i stället. Det är den strategi vi har på för att försöka vara med och lösa det här. Naturligtvis ska vi göra allt, fru talman, för att också prata med norrmännen för att se om man kan hitta en mer bindande överenskommelse. Det blir i ett slag svårt att anpassa sin ekonomi och sin handel när förutsättningarna ändras av lag bara . , för att måla med lite ljusare färger: Vi har sett att vi med de stora insatser vi gjorde för att rädda näringslivet också har träffat gränshandeln relativt väl. Vi ser att många trots allt har lyckats få sin verksamhet att övervintra. Det har funnits konkurser, men inte alls i så stor utsträckning som vi från början befarade. Vi hoppas att det nya läget med vaccin och där pandemin är på väg bort ska kunna trygga gränshandeln från till , som din fråga gällde från början. Vi är mer optimistiska, och med en ny vaccinmöjlighet i hoppas vi att vi kan se till att vi aldrig mer får uppleva de hårda år som vi har haft under pandemins gång. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till . § 10 (forts.) Svar på interpellation 2021/22:323 om den hårt drabbade gränshandeln 64 (SD): Tack för svaret, ministern! Dialogen mellan regeringarna är helt klart central. Vi sverigedemokrater har också, inte minst genom , arbetat hårt för att den dialogen ska bli ännu tajtare och bättre . Jag vill informera ministern om att , driftschef vid , välkomnar ministern och till för att ta lärdom av det som skett under gränshandelns stora period av tillbakagång. Många företag där kunde tappa av sin omsättning, så det var enormt stora förluster. Jag vet också att våra ledamöter i har tagit med sig frågan om att träffas i till den svenska delegationen i . Ministern nämnde i sitt svar just stöden, i ett försök att måla med lite ljusare färger. Jag tror att det inte bara är jag utan även många företag där ute, inte minst småföretagen – besöksnäringen är ett bra exempel – som kanske inte alltid delar bilden att stöden har nått fram till rätt företag . Det finns många företag som har drabbats hårt och som sedan inte har kunnat söka stöd av olika anledningar och inte fått stöden utbetalda. I Tillväxtanalys granskning visade det sig att de stora vinnarna på stöden var tillverkningsindustrin och de stora förlorarna hotellbranschen. Det säger ganska mycket om regeringens prioriteringar, menar jag, när det kommer till synen på småföretagen och de företag som jag menar bygger mycket av den tillväxt, det jobbskapande och de innovationer som vi behöver för att bli en stark tjänsteekonomi. Med det menar jag inte att tillverkningsindustrin inte är viktig. Det är den naturligtvis. Men jag kan ibland uppleva att vi lever kvar när vi pratar om de här sakerna. Det känns lite som att systemen är lite föråldrade. Jag menar att vi behöver arbeta tillsammans för att göra vårt samhälle mer dynamiskt, inte minst inom politiken, och mer flexibelt för att möta de behov som finns inom näringslivet. En annan företagare som arbetar med bland annat handel i är . Han är framför allt förundrad över att det har funnits en sådan tondövhet när det gäller att ta till sig kritik och synpunkter kring delar med uppenbara svagheter och ogenomtänkta upplägg. I stället för att vara öppen för de synpunkter som lämnats har man gjort samma fel gång på gång. Dessvärre, säger han, tror jag att svaret på varför det har skett är att det inte har funnits någon förståelse för eller insikt i de svagheter som funnits i tagna beslut. Det är en bild som vi i delar och som även oppositionen har lyft i denna kammare som kritik mot regeringens arbete under pandemin. Jag har själv jobbat inom detaljhandelsbranschen. Jag har jobbat med olika företag och även haft kunder uppe i , och jag vet hur svårt det är med kompetensförsörjningen där uppe. Det är en otrolig utmaning. Om andra ställen i har stora utmaningar med kompetensförsörjning är det ingenting mot vad har. Det är svårt att locka arbetskraft, speciellt nyckelroller, upp dit. Du ska flytta upp en hel familj, och det är ganska tufft. och har en fråga. Viktiga frågor bollas mellan ministrar. Det är inte bra, då det inte finns en överblick. Man upplever att ingen minister egentligen har tagit på sig ansvaret för det som har hänt med gränshandeln under pandemin. Frågan är då varför ministrarna har arbetat i stuprör i en sådan här viktig fråga både för ekonomin och för samhället i stort. 65 Näringsminister (S): Tack, , för din uppföljande fråga! Jag tror nog att det finns anledning att på vissa områden kritisera både regering och riksdag när det gäller hur vi hanterade pandemistöden i början. Det var mycket svårt för företagen att förutsättningslöst se hur stöden skulle förändra deras möjligheter att verka som företag. Men den stora bilden är ändå – den har ju börjat utvärderas nu – att vi trots allt har varit bland de bästa i hela på att klara vårt näringsliv. Sedan är inte det någon tröst för den enskilde, och de frågeställare du nämner kan ju höra till dem som har drabbats när det inte har funkat. Det går inte att dra någon slutsats att det har funkat för alla. Faktum kvarstår dock: När man börjar utvärdera stödens effekt i – det har varit stöd på , så det har varit rejält tilltaget – ser man att de svenska företagen upplever, och det stöds också av statistik, att som nation har klarat pandemin bland de bästa i . Vi är det första land som har högre bnp efter pandemin än vad vi hade innan pandemin. Vi ska inte slå oss till ro med det på något sätt. Vi ska utforma stöden så att de alltid funkar, för det gör de . Näringarna själva berättar att den första perioden, när vi var väldigt generösa och inte ställde så mycket frågor från myndigheterna, var en bättre period än när sedan skärpte reglementena runt att få ut stöden. Problemet där, som många andra gånger, var kriminalitet. Vi såg ett stort utflöde av resurser till icke seriösa företag, och därför skärpte vi reglerna för att det skulle funka bättre och för att vi skulle kunna undvika kriminalitet. Jag välkomnar också din inbjudan. Det är inte jag som är ansvarig Nordenminister, utan det är statsrådet som har ansvar för detta. Men jag ska ta med mig frågan till henne. Jag tror inte att hon har någonting emot att komma till med . Men det är inte jag som avgör frågan, utan vi får fråga statsrådet om hon är intresserad av att föra detta vidare. Jag tror att vi har mycket att lära av det nära samarbetet i . Jag har redan träffat den norske näringsministern , och jag ska åka till och fortsätta dialogen nästnästa vecka. Vi måste prata mycket och hitta nya lösningar på den här typen av problem – och många andra där vi som kan komma ut starkare än som varje enskilt land. är en viktig prioritering för regeringen. Hur ska man fördela stöd och utveckla stöd ? får vi ett mer normalt läge, och jag hoppas att vi kan utvärdera de olika delarna av stöden. En del stöd är fortfarande kvar. Till exempel har vi förlängt några av stöden till för att vara på den säkra sidan, så att det inte finns effekter av covid som kommer tillbaka. Jag kan i alla fall lova att vi har gjort allt vi kan för att mildra effekterna för industrin. Men det är klart: Ta gränshandeln, där man från till en annan tappar hela kundbasen. Det är väldigt svårt att ordna en politik som ska vara generell och lösa de här väldigt speciella problemen. Jag hoppas och tror att branschen delvis fick svar . När pandemin gick ned ökade gränshandeln ganska kraftigt . Den förhoppning regeringen har – och vi har väl en del positiva indikationer – är att strömmen av norrmän som åker över och handlar på den svenska sidan nu börjar igen, ungefär som vi svenskar gjorde i slutet av 60- och . Jag var själv med och köpte varor i . Gränshandeln har varit en företeelse , och vi ska göra så gott vi kan för att den ska underlättas också . 66 (SD): Tack för svaret, återigen! handlar den här debatten egentligen inte om stöden, men jag kan ändå inte hålla mig. Det låter som – den kritiken har jag också framfört till den tidigare näringsministern – att stöden kommer ut och är rätt anpassade till olika branscher, men i verkligheten är de inte det. Det har skapat en stor misstro mot systemet från många företagare, och det ser jag som väldigt allvarligt. Det finns fog för en annan debatt kring det. Jag vill tacka näringsministern för den här debatten. Den har varit givande. Min bild som sverigedemokrat är att mycket kunde ha skötts mycket bättre. Mycket kunde ha hanterats mycket bättre och snabbare från regeringen. har vi som sagt gått ur pandemin till stor del, vilket är väldigt positivt inte minst för gränshandeln, men jag kommer säkert att ha anledning att jaga ministern framöver i andra frågor som berör dessa ämnen. Målbilden är tydlig och överenskommen av våra nordiska länder. Den innebär att vi 2030 ska vara den mest hållbara och integrerade regionen. Vi ska kunna resa, studera och arbeta i hela – det är målsättningen som man har i det nordiska samarbetet. Ska vi nå dit menar jag och att det är mycket som behöver komma till, speciellt i dialogen med våra grannländer. Därför är ministerns besked om att man har påbörjat det arbetet positivt. Det ska bli intressant att se att ministern också följer upp det och arbetar aktivt för att knyta banden starkare, för vi behöver det. Vi behöver det för att vara en stark del av världen som utvecklar och har en stark innovationskraft. , och jag har en sista fråga. Vi skulle vilja veta om det finns ett intresse från ministerns sida av att tillsätta en utredning för att se vad det var som gick fel i relationerna mellan länderna när pandemin slog till och varför det kunde gå så illa när det gäller gränsen mellan och . 67 Näringsminister (S): Jag kan inte på rak arm lova en utredning. Jag tror inte att statsråd kan stå i talarstolen i och säga vad man ska göra. Jag har stor sympati för frågeställningen, och jag tycker också att det finns anledning för inte bara och utan hela och kanske till och med ännu bredare, hela , att fundera över hur man ska se på gränsskydd i förhållande till en pandemi. Vi vet ju ingenting om framtiden, och vi hoppas att vi aldrig ska behöva uppleva en sådan här period igen. Men mycket talar ju, som sagt, för att vi kommer att få uppleva andra störningar som gör att den fria rörligheten blir inskränkt på många sätt. Jag delar din syn, , om att ju mer vi vet, desto bättre kan vi planera för kris. Det är alltså ingen obefogad fråga. Jag tar med den till min norska kollega och ser om han har något intresse av att vi tar detta vidare och ser på hur det ska funka. Som jag sa redan tidigare, innan vi gick på paus, tror jag att det är svårt att skriva någonting mer bindande än det löfte vi har till varandra . Vi ska ha en öppen och fri rörlighet mellan de nordiska länderna. Vi har levt på det sättet , och när pandemin slog till blev det likväl stängda gränser. Jag var själv på väg på fiskeresa över , precis i gränslandet nära avstängningen, och fick vänta på att de öppnade gränsövergången . Det kändes något udda. Jag har gjort den resan till fisket en gång , och att stå och vänta på en gränsvakt mellan och kändes direkt fel. Vi återkommer gärna i frågan och ser vad vi kan göra mer för att lösa det här på lång sikt. Jag tror att den bästa metoden vi kan använda är att se till att vi alltid har tillgång till ett vaccin så att vi snabbare kan komma ur en pandemi. Det är den bästa försäkring vi kan ha mot störningar mellan våra länder, och jag tror att det är den bästa vägen framåt. Tack för en bra diskussion! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:325 om besöksnäringens kris 68 Näringsminister (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den så viktiga besöksnäringen ska överleva pandemin. För stora delar av samhället har covid-19 inneburit omfattande svårigheter, och pandemins oförutsägbarhet har varit en stor utmaning. För att öka möjligheten till framförhållning presenterade regeringen en plan för avveckling av restriktioner och även en plan för återinförande av restriktioner. Men kunde regeringen och lämna besked om lyfta restriktioner. Besöksnäringen är en betydande jobb- och integrationsmotor som bidrar till företagande och attraktionskraft i hela landet. Näringen har drabbats hårt av pandemin. För att stötta i grunden livskraftiga företag har regeringen beslutat om omfattande ekonomiska krisstöd. Regeringen har fattat beslut om omställningsstöd för fasta kostnader samt omsättningsstöd till enskilda näringsidkare respektive handelsbolag för december till och med februari. Dessutom har möjligheterna till tillfälliga skatteanstånd utökats. har också fattat beslut om regeringens förslag på extra ändringsbudget, proposition 2021/22:113. Beslutet innebär bland annat att det införs en möjlighet att förlänga tiden för tillfälliga skatteanstånd med under förutsättning att företagen följer en individuell avbetalningsplan. Beslutet om propositionen innehåller också förlängt evenemangsstöd till och med juni och tillfälligt slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete. I budgetpropositionen görs en satsning på i syfte att stärka besöksnäringens långsiktiga konkurrenskraft. Åtgärder som ingår är bland annat kompetens- och affärsutveckling, marknadsföring av , stärkt förändrings- och omställningsförmåga i företagen samt kunskapsstöd. Pandemin kommer naturligtvis att påverka besöksnäringen under en framöver. Återhämtningen kommer att ta tid. Den gröna omställningen, digitalisering, innovation, tillgänglighet och kompetensförsörjning var viktiga frågor redan innan pandemin och kommer att vara det även framöver. Allt detta lyfter regeringen fram i den nationella strategin för hållbar turism och växande besöksnäring som är ett nationellt ramverk för den kommande tioårsperioden. Med strategin pekar regeringen ut den långsiktiga riktningen och önskat läge för svensk turism och besöksnäring . Detta kan bidra till att etablera en samsyn som kan underlätta hållbar utveckling inom hela besöksnäringen. 69 (M): Tack, ministern, för svaret! Pandemin har verkligen varit en svår tid för oss alla, oavsett var vi har varit någonstans. Vi har olika erfarenheter av och av hur samhället har fungerat. Jag delar definitivt ministerns uppfattning att pandemin har varit oförutsägbar och en stor utmaning och vill med den här debatten fokusera på den för oss, som bor i , så viktiga besöksnäringen. införde regeringen de första begränsningarna till följd av coronapandemin när antalet deltagare vid allmänna sammankomster och offentliga tillställningar fick ett tak. Där och då kunde ingen förstå vilka enorma effekter coronaviruset skulle få på det svenska samhället och besöksnäringen. I har intäkterna för boende, det vill säga hotell, vandrarhem, camping etcetera, minskat med eller . De svenska gästnätterna minskade med en tredjedel och de utländska gästnätterna minskade med tre fjärdedelar. Restaurangbranschens omsättning störtdök och fortsatte att sjunka i och med alkoholrestriktioner och tidig stängning för att fortsätta inför med serveringsstopp. I praktiken hade branschen, upplevde man, näringsförbud. –tappade vi . Det här har naturligtvis inneburit att många människor inom branschen har sett sina livsverk gå om intet. i ett tillbakaperspektiv på besöksnäringen växte den kraftigt över hela landet och fram till pandemiutbrottet. Sysselsättningstillväxten var så stor i näringen jämfört med den övriga arbetsmarknaden. Skapandet av nya jobb fick ett tvärt slut i och med pandemin, och antalet löntagare inom branschen minskade med 52 000 personer. I mitt hemlän betydde det att över 1 600 människor förlorade sina jobb. Det innebär att var sjätte löntagare inom besöksnäringen förlorade sitt arbete. Under de här två åren av pandemi och begränsningar har läget för besöksnäring varit mycket ansträngd. Jag har haft många kontakter med företrädare inom branschen, och det är sorgliga historier man får höra. Omsättningen har rasat, företag har tvingats i konkurs, tusentals personer har förlorat sina jobb och näringen har dränerats på kompetens. Jag har vid mina besök bland företagare i branschen fått erfara att de stöd man som företagare sökte 2020 erhölls först , det vill säga det gick från det att man sökte till dess att man fick bidragen.