prot · H909126 · 2022-06-08 00:00:00 — När det sker abrupta samhällsförändringar och kriser, och när samhället inte har en stadig grund att stå på, ser vi att de politiska beslut som togs under pandemin får oerhörda konsekvenser. De framgångar som har nåtts i gränshinderfrågorna blev som bortblåsta. Gränser stängdes utan djupare samtal mellan länderna, och öppnandet av gränserna koordinerades inte så som man hade velat se när vi har ett så omfattande samarbete länderna emellan annars. Detta skedde trots det nordiska krisberedskapssamarbetet. Vi såg en också en avsaknad av analys i konsekvenserna av allt detta. Det vi såg tydligt redan från början var hur hårt gränsregionerna drabbades – handeln och vården drabbades, men också vardagslivet. Vid finska gränsen satte in gränsbevakare, som inte var helt konsekventa med reglerna. Gränsbevakarna hade stora befogenheter. Svenskar som hade jobb i drabbades ekonomiskt när de inte fick vare sig jobba eller ta del av de sociala skyddsnät som ska verka vid kris. Det var bara några av de problem som skapades under pandemin. Det vi behöver göra är att blicka framåt och stärka grunden, välfärden, så att nordbor kan känna sig lugna över vilket jobb de har valt om de har valt att pendla i och om de har familj på båda sidor av gränserna. Vi behöver hitta gemensamma lösningar som gör att vi står starkare vid kris. Det gäller vid pandemier, och det gäller nu under klimatkrisen och dess konsekvenser. En av våra förhoppningar är att ska vara en förebild vad gäller att skydda miljön och kämpa mot den globala uppvärmningen. Transportsektorn är en av de sektorer som bidrar allra mest till den globala uppvärmningen. Före pandemin stod flyget för mellan av de globala växthusgasutsläppen. Flygtrafik var en av de snabbast växande utsläppskällorna. Enligt en studie av har utsläppen från flyg fördubblats i . Under pandemin sjönk flygtrafiken över . Utsläppen minskade, men av fel anledning. Vi måste skapa en mer hållbar transportsektor. Det här är tillfället att göra det. Tyvärr ser vi hur vi missar möjligheten att stärka tågtransporterna i den omfattning vi behöver. meddelade den att stödpaketen till SAS inte kommer att fortgå. Flygindustrin fick under pandemin enorma stödpaket för att klara sig ur krisen. måste den se över sin kapitalförsörjning. De nordiska länderna måste påskynda arbetet med att göra de strukturella förändringar som behövs för att ersätta flyg med tåg. Vi har presenterat flera förslag inom för att utföra detta. Vi från och Nordisk grön vänster jobbar också med att stärka nordiska företags konkurrensfördelar i det som blir framtidens näringsliv: ett näringsliv som är diversifierat och där vi stärker små och medelstora företag och innovation genom principerna om hållbarhet och mänskliga rättigheter. Vi vill helt enkelt att nordiskt näringsliv ska visa vägen till ett modernt näringsliv. En annan del av arbetet som vi ser behov av att stärka inom är de mänskliga rättigheterna. har länge setts som en föregångare i många frågor som inte varit självklara under historiens gång och som inte är självklara i andra delar av världen. Det här är någonting vi ska vara stolta över. Vi ska bära det och utveckla det vidare. Det gäller hbtqi-plus-rättigheter, funkisrättigheter och sociala rättigheter. Dagens debattklimat gör det lätt att glömma bort vad folk utanför tänker på och lyfter när nämns. När nämns utanför gränser är det precis det här man tänker på: solidaritet, hbtq-rättigheter, funkisrättigheter och sociala rättigheter. Vi från ser barnfattigdomen i . Vi ser den utbredda rasismen. Vi ser att man inte gör upp med historia gentemot urfolken. Det hör till det vi bär med oss i det nordiska arbetet. Ungdomars plats är något oerhört viktigt i . Det är rätt så intressant. De har fått en egen budget för att jobba med miljö- och klimatfrågor. Det är de som kommer att behöva ta över samhället efter det vi bestämmer. Jag vill passa på att skicka en hälsning till alla dessa unga som tar studenten. Ni är framtiden. En del av er, ungefär 1 800, är afghanska ungdomar. Ni är också en del av vår framtid, och hanteringen av er asylrätt har inte varit värdig. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 145 (C) replik: Jag reagerar på ledamotens beskrivning av händelseförloppet när det gäller stark representation av det samiska folket i . Jag vill ge henne ytterligare en chans att förtydliga vad hon menar. 146 (V) replik: Vi i Nordisk grön vänster lämnade in ett medlemsförslag angående den samiska representationen i . Detta har skett. 147 (C) replik: Då vill jag göra historien lite längre än så. Den började ju inte alls med Nordisk grön vänster. kunde presidiet i bevilja Samiskt parlamentariskt råd en utvidgad observatörsrätt, vilket innebar en möjlighet att delta i utskottsmöten inom där frågor som berör samerna behandlas. Det är utskotten själva som avgör till vilka möten de samiska representanterna ska kallas. Redan innan det skedde hade de tre sametingen observatörsrätt inom och därmed en rätt att delta vid session. För mig är det väldigt viktigt att vi håller oss till fakta och har koll på fakta. Jag är glad över att man har kunnat stärka och förtydliga det här, men vi kan inte måla upp situationen som att det enda urfolket inom tidigare inte hade möjlighet att delta i verksamhet. 148 (V) replik: Jag tycker att det är viktigt att man får rätt till representation och att det inte bara är godtyckligt. Steget som Nordisk grön vänster tog innebär att den samiska representationen har rätt att vara delaktig i . 149 (KD): Jag instämmer i det som sa i början av sitt anförande – jag är glad att vi äntligen kan ha en Nordendebatt där vi inte behöver se på mycket allvarliga gränshinder här och utan kan börja titta framåt, vilket vi absolut måste göra. Jag tittade lite grann inför den här debatten på mina stödord inför de två föregående debatterna, som vi hade 2020 och 2021. Jag visste egentligen vad som stod där, men det var ändå rätt intressant att se. Det står om fysiska avspärrningar. Det står om militär längs gränsen. Det står om polishelikoptrar. Det står om både svenska och norska medborgare som inte fått åka över gränsen för att ta avsked av nära och kära. Det står om personer som inte ens fått möjlighet att delta vid begravning av sina nära och kära. Det står om personer som inte fått åka på besök hos farmor, farfar, mormor, morfar, mamma eller pappa eller inte ens fått åka på jobb. Vi har under pandemin haft enormt många härdsmältor som vi nu verkligen måste lära av för att komma vidare. Jag ska nu tala lite om mig själv och outa min dåliga disciplin. En gång i tiden hade jag diskbråck. Det var vedervärdigt. Det rekommenderas inte att dra på sig det. Dock var jag väldigt duktig på att träna när värken var som värst. Men när värken hade gått över och jag verkligen kunde träna på riktigt – för att den inte skulle komma tillbaka – tränade jag inte, för då hade jag inte ont. Lite så är jag rädd att det kan bli i det nordiska samarbetet om vi inte steppar upp. Det är nu när solen börjar skina igen som vi har chansen att ändra våra lagar så att vi inte möter dessa bekymmer igen. ställde jag en fråga till Nordenministern om hur man jobbar för att vi ska komma vidare. I sitt svar skrev ministern bland annat: ”De nordiska regeringarna är eniga om att vi bör dra lärdom av det som hände under pandemin.” Ja, dra lärdom ska vi absolut göra, men vi måste göra mycket mer, statsrådet . Vi måste gå från att dra lärdom till att agera. Det ska därför bli mycket intressant att höra i statsrådets anförande hur man går från ord till handling och hur de olika ministrarna i jobbar för att det ska bli aktion. hade besök av den norska kronprinsfamiljen och en stor delegation med norska näringslivsföreträdare. Jag tror att det till och med var den största delegationen någonsin, och det var jättebra. Självfallet byggdes relationer upp igen, men det hade också ett otroligt viktigt symbolvärde. I sitt svar skrev statsrådet även att vi hade ett antal gränshinder innan pandemin. Ja, i allra högsta grad, och dem ska vi jobba med. Men tyvärr har vi fått många fler som vi måste ta tag i. Även om vissa gränshinder har monterats ned eftersom pandemin är över ligger de latent och kan återuppstå. måste vi se en mycket tydligare utstakad väg. Det är i skidspåren och på fotbollsplan de nordiska länderna ska slåss mot varandra, inte vid våra gränser. tog i rapporten : Nordisk civil krisberedskap upp tolv punkter för hur vi ska jobba framöver för att stå bättre rustade vid en kommande kris. I en av punkterna skriver han att det saknas en tydlig och effektiv politisk styrning för den civila krisberedskapen på nordisk nivå och att det politiska beslutsfattandet under covid-19-krisen till stor del skedde utan föregående dialog eller samordning mellan de nordiska ländernas regeringar. Som flera av mina kollegor som är ledamöter i har tagit upp har vi lång väg att gå innan vi är på banan här. Vidare skriver Enestam att vi ska inrätta en nordisk enhet för civil krisberedskap. hade vi flera skogsbränder därhemma, och några av de brandkårer som var först på plats kom från . Nyårsnatten 2020 var det ett stort jordskred i Gjerdrum utanför där tyvärr flera människoliv gick till spillo. Då ställde bland annat räddningspersonal från upp och var snabbt på plats. Vi är alltså rustade för egna katastrofer och för att hjälpa varandra, men vi är inte rustade för om vi drabbas . Här måste vi dra lärdom för att se hur vi ska jobba i ett sådant läge. Enestam skriver också att vi ska införa ett gemensamt nordiskt reseintyg, apropå det flera varit inne på, alltså när gränsen stängs och det leder till stora bekymmer, till exempel att man inte ens kan få åka på jobb. Att vi ännu inte är framme vid den vision våra statsministrar har tagit fram är ytterst tydligt. Men defaultläge kan inte vara att stänga gränsen. Alla länder har visat att oavsett färg på regering har man inte förstått vad det innebär att stänga gränser. Jag har sagt det förr i talarstolen att ska man förstå det måste man bo och verka i ett sådant område. Gör man inte har jag full förståelse för att man inte förstår det. Jag noterar att vi har långt att gå i mycket av detta. Den senaste siffran jag såg var under pandemin. Då rapporterades det in 141 nya gränshinder. Möjligen tillkom det några fler på slutet som jag inte fått med mig. Detta visar dock vilket jobb vi har att göra. Utöver dessa har vi, som jag tidigare nämnde, de gamla vanliga gränshindren som vi behöver jobba med. Vi har hört om arbete med budgeten och att rådet inte är enigt med ministerrådet. Vi har problem med det nordiska skatteavtalet och med pendling. Dessa gränshinder behöver vi verkligen jobba med. Ett ministerråd för infrastruktur och digitalisering har vi tagit upp , och jag noterar att S-gruppen stått bakom det i men voterat emot det här. Därför var det med stor glädje jag såg att S-gruppen på nytt lämnat in ett medlemsförslag i om att det ska inrättas ett ministerråd för infrastruktur och digitalisering. Jag valde då att ställa en fråga till statsrådets kollega om han numera står bakom att det ska bli ett sådant ministerråd eftersom hans egen partigrupp åter föreslagit det. Men så var inte fallet. Tydligen finns det inget intresse för det i regeringen, vilket är väldigt tråkigt eftersom det efterfrågas av en mängd aktörer som vill vara med och utveckla även när det gäller infrastruktur och digitalisering. I detta anförande instämde (SD). 150 (L): Det här är en av mina sista debatter för mandatperioden, och det är kul att avsluta på topp med många närvarande i kammaren, även statsrådet, vilket är trevligt och bra. Vi är många svenskar som bor i gränsområden, och vi är vana vid den frihet det nordiska samarbetet har och ger. Som värmlänning ser jag givetvis alla de stora fördelar mitt län har i och med sin närhet till . Mitt anförande kommer därför att handla mycket om den svensk-norska gränsen, och det är kanske inte så konstigt. Tusentals svenskar får ju hela eller delar av sin inkomst från arbete i , och 12 000 norska familjer har sitt fritidsboende i , många i . Dessutom är det många norrmän som älskar att resa i och njuta av . Det nordiska samarbetet är grundstommen i det vi ser som både handel och internationella relationer. Det nordiska samarbetet är en viktig del för besöksnäringen, arbetsmarknaden och inte minst för det sociala. Region har tagit fram en rapport om och gränslösa möjligheter. Många av de slutsatser man kommit fram till går att applicera på alla gränsområden och beskriver även min och Liberalernas syn på det nordiska samarbetet. Jag tänkte dela med mig lite av rapporten. Det är kanske inga nyheter för kammaren, men de som lyssnar på debatten kan nog vara intresserade av vikten av ett gott nordiskt samarbete. När det gäller och är internationell handel mycket viktig för våra länder. Ser vi till den samlade varu- och tjänsteexporten är viktigaste handelspartner, och är en av viktigaste handelspartner. Svenska företag exporterade 2019 varor och tjänster till för motsvarande och norska företag exporterade till oss för motsvarande 204 miljarder . fanns nära 2 300 svenskägda företag i , vilket betyder att vart tredje utlandsägt företag i var svenskt. I fanns nästan 3 000 norskägda företag, vilket motsvarar en femtedel av det totala antalet utlandsägda företag. Det är fantastiska siffror. Det nordiska samarbetet levererar, och och går hand i hand. En annan viktig del är besöksnäringen och gränshandeln. Norska besökare är den största gruppen utländska gäster i med cirka 3 ½ miljon kommersiella gästnätter. Svenskar är näst viktigaste grupp av utländska besökare med cirka 1,1 miljoner kommersiella gästnätter. Före pandemin, fru talman, uppgick gränshandeln till nästan 28 miljarder. Vi vet med facit i hand att gränshandeln under pandemin genomgick ett stålbad. Återhämtning sker sakta men säkert, men gränshandeln har en lång väg att gå för att återhämta sig helt. Sist men inte minst är arbetspendlingen mellan grannländerna betydande. Arbetsmarknaderna växer och är en viktig del av gränsområdena. Ur ett värmländskt perspektiv är svensk arbetskraft helt avgörande för många norska arbetsgivare. Det här var delar av den kunskap man kan hämta i Region . Regionen har dessutom kommit med flera rekommendationer för att stärka och utveckla det svensk-norska samarbetet, och de går också att applicera på de andra gränsområdena. Jag håller egentligen med om alla dessa rekommendationer. Men en av de viktigaste rekommendationerna utifrån det jag har lyft i mitt anförande är att utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv knyta ihop och , där vi tycker att man skulle få till en snabb och långsiktigt hållbar tågförbindelse. En järnvägsförbindelse mellan och skulle vara ett kraftfullt bidrag i omställningen till ett nytt, hållbart transportsystem och dessutom vara viktig för att knyta samman våra arbetsmarknadsregioner och även göra dem större. Avslutningsvis, fru talman: om pandemin har påverkan det nordiska samarbetet – vi har ett ganska sargat nordiskt samarbete – ser vi att det börjar gå åt rätt håll igen. Det bygger på att det finns en lång tradition. Vi firade i . Det har dessutom varit väldigt skönt att ha en debatt i kammaren som handlar om det nordiska samarbetet men som egentligen inte utgår från pandemin, även om den har påverkat samarbetet väldigt hårt . Jag skulle vilja tacka alla mina kollegor i och även rikta ett särskilt tack till Nordenministern, som under pandemin har varit en viktig röst. Jag hade önskat se samma engagemang hos resterande regering, för ministern är en tydlig och bra röst i Nordensammanhang. 151 Statsrådet (S): Det nordiska samarbetet vilar verkligen på en solid grund av vår gemensamma historia, vårt kulturarv, vår geografiska närhet, språkförståelsen, de starka ekonomiska banden och de starka folkliga banden. I dessa tider, när den europeiska säkerhetsordningen är under angrepp, är det viktigare än någonsin att påminna om vår värdegemenskap i och om vikten av samarbete med våra nordiska, våra europeiska men också våra transatlantiska partner. Den här nya situationen har lett till att och har lämnat in en ansökan om medlemskap i . Det är ett historiskt beslut, som bygger på den säkerhetspolitiska analys som regeringen bjöd in övriga riksdagspartier till och på de slutsatser som redovisades . En anslutning till Nato för och skulle göra att vi får ännu en viktig plattform för nordisk samverkan. Vi blir också en stark nordisk röst i Nato, med fler möjligheter att värna vår säkerhet. får vi möjlighet att lyfta våra nordiska värderingar i Nato. är jag dock här för att tala om det nordiska samarbetet med utgångspunkt i den skrivelse som regeringen lämnade in till . I skrivelsen redogörs för verksamheten , som dessvärre var ännu som i hög grad präglades av covid-19-pandemin. Låt mig inleda med en kort återblick som gått för att sedan blicka framåt och tala om hur vi bygger det nordiska samarbetet starkare igen. Jag vill särskilt lyfta fram hur vi intensifierar vårt arbete med att nå visionen om att ska bli världens mest hållbara integrerade region . En kort återblick: är det, som vi har hört här , sedan passfriheten infördes i . Öppna gränser, fri rörlighet och en integrerad arbetsmarknad har verkligen bidragit till att stärka banden mellan våra länder . Pandemin satte denna grundläggande och självklara rörlighet på hårda prov. Från svensk sida, och med mig som nordisk samarbetsminister i den här regeringen, verkade vi redan från pandemins start för ett stärkt samarbete för att förebygga och mildra de negativa konsekvenserna för dem som delar sin vardag mitt på de nordiska gränserna. Vi har också lärt oss av våra misstag under resans gång. Vi har tagit steg i rätt riktning vad gäller bättre information inför beslut. Vi har haft bättre dialog inför beslut. Vi har också kunnat ta fram tydligare undantag som måste göras när man inför inreserestriktioner. Men det räcker inte. Vi behöver också titta på hur vi ska formalisera och utveckla den dialog som initierades under pandemin. Redan under pågående pandemi enades vi om en gemensam målsättning: De nordiska länderna måste stå bättre rustade i nästa kris. inleddes därför ett brett utredningsarbete på flera fronter. Bland annat har i granskat inreserestriktionernas påverkan. Den finländske politikern har utrett vilka lärdomar som kan dras av pandemin för att kunna ta dem med sig och stärka samverkan och värna integrationen framöver. Detta är ett par exempel. Vid det nordiska statsministermötet i antogs en deklaration som betonar vikten av att fördjupa samarbetet inom försörjningstrygghet och krisberedskap i . En nordisk studie som kartlägger och utreder hur det nordiska samarbetet konkret ska kunna förstärkas förväntas bli klar . Trots att det nordiska samarbetet står på en stark grund har pandemin verkligen visat att det aldrig kan tas för givet. Det krävs ett målinriktat arbete, inte bara för att stå bättre rustade i kristider utan också för att vi som sagt ska uppnå visionen . Lite framåtblickande: pågår ett intensivt arbete med att identifiera hur vi i kan stå bättre rustade när vi möter framtida kriser. Arbetet spänner över många politikområden och bedrivs inom flera befintliga nordiska strukturer. Vi har exempelvis Hagasamarbetet, som syftar till att stärka de nordiska ländernas förmåga att motstå och hantera allvarliga olyckor och kriser. Detta samarbete fokuserar nu på att aktivt arbeta med att utvärdera erfarenheter från pandemin och hitta goda exempel på vad man kan göra framöver, inför nästa kris. De nordiska social- och hälsoministrarna har antagit en deklaration om hur den nordiska hälsokrisberedskapen ska stärkas. Vi ska intensifiera arbetet kring utbytet av hälsodata, stärkt kommunikation mellan våra hälsovårdsmyndigheter och samordnade beredskapsövningar. En gemensam nordisk studie om innovation, utveckling och produktion av vaccin har redan lanserats, med mycket goda förhoppningar om att detta ska kunna ge konkreta resultat. Som jag under hela pandemin har lyft själv och från den sida måste vi dra gemensamma slutsatser inom om de nordiska samarbetsministrarnas roll och ansvar i respektive regering. Som nordiska samarbetsministrar har vi ett viktigt ansvar för att lyfta den nordiska dimensionen och det gränsregionala vardagsperspektivet också inom våra regeringar. , nu snart, träffas vi alla samarbetsministrar i , verkligen i gränsregionen , för ett möte med särskilt fokus just på gränssamarbete och krissamverkan. På mitt och den initiativ är målsättningen att anta ett gemensamt uttalande vid detta möte. Vi vill visa vilka lärdomar som har dragits under pandemins gång och lyfta fram hur ministerrådet och samarbetsministrarna ska agera vid nästa kris. Vi ska tydliggöra samarbetsministrarnas roll och ansvar i en krissituation. Vi har ett djupt och viktigt ansvar för våra gränsregioner, för att säkerställa att människor och den arbetskraft och kompetens som finns på båda sidor om gränserna kan förlita sig på att gränserna är öppna och att företagen kan förlita sig på att deras arbetskraft kommer till jobbet . När det gäller visionsarbetet, herr talman, är världsledande – helt världsledande – i den gröna omställningen. Det ger oss möjligheter att stärka vår konkurrenskraft. Det är ett fantastiskt utgångsläge vi har i , men vi kan inte ta det för givet. Det gäller också att vi med visionen som utgångspunkt vågar göra de omprioriteringar som behöver göras, också i budgetarbetet. Tack vare den successiva omprioritering av ministerrådets budget som vi beslutade om 2020 kan vi nu satsa mer resurser på koldioxidneutralitet, mer resurser på biologisk mångfald och cirkulär ekonomi och mer resurser på en gemensam miljö- och klimatdiplomati på den internationella arenan. Ett konkret exempel är att de nordiska ländernas nära samarbete har bidragit till det historiska beslutet vid att inleda förhandlingar om ett globalt avtal om plastföroreningar. Genom det nordiska energisamarbetet fortsätter arbetet med att stärka den nordiska elmarknaden för att tillförsäkra försörjningstrygghet. Vi samarbetar också inom flera energiprojekt med förnybar energi och utbyggnad av havsbaserad vindkraft för att förena detta med bibehållen biodiversitet. Vi satsar inte bara på ett grönt . Vi satsar också på ett konkurrenskraftigt och socialt hållbart . Vi ska hitta lösningar som underlättar för dem som vill arbeta i olika nordiska länder utan hinder av nationsgränser. Därför ser vi nu över på nordisk nivå hur vi i branschreglerade yrken, till exempel inom byggbranschen, påverkar mobiliteten och kan ta bort de hinder som uppstår inom vissa branscher. Vi är alla överens om vikten av en gränsöverskridande infrastruktur för ökad ekonomisk tillväxt, tillgänglighet och integration i . Det pågår ett antal diskussioner om flera framtidsprojekt inom infrastruktur. För svensk del är det inte minst viktigt att möta upp Fehmarn Bält-förbindelsen. Den kommer att påverka hela trafiken till och från kontinenten. Vi har också långtgående planer på järnvägssträckan –och hur vi ska kunna få den mer effektiv. Det är några exempel. Det nordiska kultursamarbetet står sig starkt. Kulturbudgeten inom ministerrådet är fortsatt en av de största. Utbildningsbudgeten är den största, och kulturbudgeten är fortsatt den näst största även efter omflyttningen av budgetramarna. Kulturen spelar en avgörande roll i det nordiska samarbetet genom att binda nordborna samman. Det gäller genom böcker, tv-serier, filmmusik men naturligtvis också den språkliga gemenskapen. Det är också en viktig faktor när vi agerar internationellt. Jag ska avslutningsvis tala om vad vi behöver göra lite bilateralt inte bara på den nordiska nivån över hela utan också mellan och andra nordiska länder bilateralt. För att stärka hela behöver vi nämligen också arbeta med bilaterala initiativ. Exempel på det är att jag har haft ett antal möten med min danska kollega. har vi setts just i , bokstavligt talat på .