prot · H90962 · 2022-02-01 00:00:00 — Jag tackar statsrådet för svaret. Jag är fullständigt medveten om att statsrådet inte kan stå och peka med hela handen och säga vad som ska göras. Men regeringen har ändå den fulla makten att lägga upp riktlinjer för hur saker och ting ska fungera. Det finns delar i vårt samhälle som inte riktigt fungerar tillsammans, och då måste man se över hur de ska funka. Det kanske inte var så jättedramatiskt med tv-apparaten. Men hur som helst har någon betalat för transport av tv:n från leverantör till kund. Har man betalat för den ska den levereras. Men det kunde lika gärna ha varit medicinsk utrustning. Det är den stora kroken här. En tv-apparat mer eller mindre dör inte människor av, men om de inte får den medicin de behöver är det värre. Därför måste det säkerställas att alla försändelser kommer fram. Om det inte var några klagomål just i det området är det väl fine. Det är i så fall jättebra. Men det kanske fanns klagomål i andra områden. Jag vet eftersom jag har släkt som kör – dock inte för Postnord utan för ett annat företag – att det kan vara besvärligt att komma fram i dessa områden. Det finns då restriktioner för hur de ska köra, och de måste ha med sig antingen väktare eller polis. Det är sorgligt att samhället är sådant att posten inte kan levereras på så sätt som gjordes . Postbilen körde fram och levererade paketet. Det är ju enkelt att säga ”hur svårt kan det vara”, men ibland är det svårt. Vi måste se över hur detta fungerar och vilka samhällsresurser som behövs för att det ska fungera. Den som är kund och mottagare av ett paket förväntar sig också att paketet kommer fram. Om det skulle bli ett hinder på vägen måste den som är leverantör höra av sig till mottagaren. Det sprack i det exempel som jag tog upp i min fråga. Här finns en del att jobba med. Jag fick inte riktigt ett svar från statsrådet, men det kanske kommer ett svar i slutanförandet. 85 Statsrådet (S): gav möjligheten att meddela föreskrifter om på vilket sätt utdelning av postförsändelser inom den samhällsomfattande posttjänsten ska fullgöras. Sedan ett tag tillbaka jobbar med att ta fram sådana föreskrifter, och man genomförde ett samråd om förslag till föreskrifter. Jag vill också poängtera att det kan finnas exceptionella fall där någonting har fallerat, men i huvudsak fungerar posten alldeles utmärkt. Inte bara ett enskilt bolag utan postväsendet som sådant, postgången i hela , fungerar väl. Klagomålen är få, även om vartenda enskilt klagomål i sig är ett förbättringsförslag som följer upp. Interpellanten undrade hur svårt det kan vara att göra som när man körde fram. Jag kan konstatera att var en tv en kapitalvara som man kanske köpte en gång under sin livstid, men numera köper vi rätt ofta stora paket. Där är det inte särskilt ovanligt att paketen levereras till en punkt där vi själva hämtar paketet. Så ser det ut. Där finns också riktlinjer som jobbar med om hur långt bort från en sådan punkt paket ska kunna levereras. Icke desto mindre har jag gott förtroende för att följer upp att besked ges om till vilken punkt paketet levereras så att den som får posten kan hämta paketet. Jag uppfattar dock att detta fungerar i huvudsak väl, även om jag är medveten om att det kan finnas enstaka exempel där något har fallerat. Men om man följer upp statistiken på ett strukturellt sätt ser man att posten i fungerar väl. Jag har fullt förtroende för att följer upp frågorna på ett bra sätt. 86 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag bor i ett sådant område där man kan välja om man vill ha paketet hem eller till kontoret och hämta det där. Det kan nog de flesta göra, men så fungerar det i alla fall hemma. Jag kan välja om jag vill ha paketet hemkört eller inte. Jag bor inte i ett sådant område som klassas som ett utsatt område, utan det är tämligen lugnt. Det värsta som kan hända är att ett rådjur springer över en när man går ut. Det som är problemet är områdena där man inte kan köra in bilen utan där det finns en hotbild. Det är där problemet uppstår, och det är också där ett problem uppstår om godset inte är en tv utan medicinsk utrustning som någon väldigt väl behöver. Om den inte kommer fram är det ju riktigt illa. Jag hoppas att statsrådet efter den här interpellationsdebatten följer upp och för en dialog om hur vi ska kunna förbättra och säkerställa att postförsändelser kommer fram även i utsatta områden och, om det behövs, att man får andra samhällsfunktioner som stöd för att kunna leverera så att man inte bara uteblir och inte ens meddelar kunden. Jag hoppas att det blir en förbättring på det området. 87 Statsrådet (S): Jag har redovisat hur Myndighetssverige fungerar och hur regeringen genom myndigheterna följer upp verksamheter som posten. Jag hoppas att den grundläggande struktur som vi har i samhället fortsätter fungera. Jag har ingen annan åsikt än interpellanten när det gäller att postgången ska fungera väl i landet – och i hela landet, naturligtvis. Min uppfattning är att den i huvudsak gör det. Sedan noterar jag att bortsett från fallet med en tv lyfter interpellanten upp många teoretiska frågor – ifall det skulle finnas ett område där postutdelning inte sker och ifall det skulle vara medicinsk utrustning. Jag har stort förtroende för att följer upp föreskrifterna på ett strukturerat sätt så att vi har en väl fungerande postgång i . Det är naturligtvis något som vi ständigt följer upp – hur våra myndigheter jobbar och hur de ska se till att de bolag som verkar inom deras ansvarsområden gör sitt bästa för svenska folket. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2021/22:256 om snabbare utbyggnad av elnäten 88 Statsrådet (S): har ställt tre frågor till klimat- och miljöministern. Den första frågan är om ministern avser att förtydliga förutsättningarna för teknikval på de högsta spänningsnivåerna och i så fall hur. Den andra frågan är om ministern avser att agera för att bidra till att tillståndsprocesser tar hänsyn till system- och beredskapsperspektivet. Den tredje frågan är om ministern anser att elnäten har en betydande roll för att nå klimatmålen och om hon avser att vidta några åtgärder inom sitt ansvarsområde utifrån sin ståndpunkt. Interpellationen har överlämnats till mig. Precis som påpekar är inne i sin andra fas. I sitt delbetänkande En klimatanpassad miljöbalk för samtiden och framtiden lyfter utredningen elnätens roll i klimatomställningen. Utredningen nämner där bland annat de frågor som specifikt påtalar, nämligen att den bör se över om det är möjligt att förtydliga förutsättningarna för teknikval på de högsta spänningsnivåerna och hur system- och beredskapsperspektiv ska beaktas i koncessionsprövningen och annan miljöbedömning. Eftersom utredningen fortfarande pågår kan jag inte här gå in på vad den kommit fram till eller vilka förslag som eventuellt kommer att läggas fram, men jag har förtroende för att utredaren gör sitt yttersta för att komma med förslag som får inverkan på ledtiderna för utbyggnaden av elnäten. står inför en betydande elektrifiering för att kunna fasa ut beroendet av fossil förbränning och därigenom nå nettonollutsläpp till 2045. I den omställningen spelar elnätet en väsentlig roll, och regeringen arbetar därför för halverade ledtider för elnätsutbyggnaden. är det viktigt att rättssäkerheten och ett högt miljöskydd upprätthålls. 89 (KD): Först vill jag tacka ministern för svaret. Det andas att vi ser samma problematik och att man jobbar åt det håll vi önskar. Men att elnät är viktigt för svensk industri och svenska medborgare visar sig här och , när etableringar av företag nekas på grund av att elnäten inte byggs ut i tillräckligt snabb takt som byggande av nya bostäder i vissa fall stannar upp av samma orsak. Handläggningstiderna menar jag är avgörande i en sådan situation som den vi är i. Ministern säger i sitt svar att man arbetar för halverade ledtider för elnätsutbyggnaden. Jag kan dock konstatera att det arbetet inte fått genomslag än när det gäller handläggningstiderna. Enligt de uppgifter jag har angående hur tiden för handläggning har utvecklats är det inte positivt. följer detta och redovisar det i sin årsredovisning. var handläggningstiden för nyansökning om nätkoncession 12 månader. var den 14 månader. var den också 14 månader, och 2020 var den 18 månader. Handläggningstiden ökar alltså i denna del. Det blir längre och längre handläggningstider när vi egentligen precis tvärtom skulle behöva kortare och kortare. elnät vet vi står inför en upprustning som kommer att kräva uppoffringar från alla håll för att detta ska kunna lösas. Att regeringen är nöjd med det arbete som gjorts gör inte mig lugn, tyvärr. Tillståndsprocesserna måste gå fortare. Det är ett tydligt faktum att det är trångt i näten, och det är något som blivit ännu tydligare . Elnäten ska nu inte bara hantera utbyggnaden av bostäder och industri, vilket är viktigt, utan också framtidens fordonsflotta och nya eldrivna processer i industrin samt att ansluta ny elproduktion. Detta är helt avgörande inte bara för klimatomställningen utan också för framtid som en konkurrenskraftig nation. Sammanställningar från instanser som , och pekar på en dubblering av efterfrågan på ren el till 2045. ska bygga ny elledning i stamnätet, vilket kommer att kräva uppoffringar från många håll. Vilket teknikval man gör är avgörande ur aspekten hur fort tillståndsprocessen kan gå men även ekonomiskt och i vissa fall resultatmässigt. Luftledning är både billigare och snabbare och bedöms av branschen som ett bättre alternativ än att gräva ned ledningarna när det gäller de högre spänningsnivåerna för stam- och regionnäten. Därav min fråga. Ett konkret exempel är satsning i , som ministern säkert har god koll på. Den sitter just nu fast i en nätkoncessionsprövning där mark- eller luftledning är en avgörande fråga. Här skulle den förstärkning av elnätet som man behöver troligtvis ha underlättats kraftigt av en tydligare lagstiftning kring teknikval. Därav min fråga om teknikval. Jag vill därför återigen fråga ministern hur planen ser ut för att korta ledtiderna, vilket är avgörande för att vi ska få det här att rulla och faktiskt fungera till 2045. Och finns det någon tanke eller idé från ministern när det gäller teknikval för att underlätta och snabba på? Att det finns en utredning hjälper oss inte . Vi behöver faktiskt elen . 90 (KD): När jag efter valet fick förtroendet att bli riksdagsledamot fick jag även uppdraget att jobba i näringsutskottet. I näringsutskottet har vi hand om de energipolitiska frågorna, som har blivit alltmer aktuella den senaste mandatperioden. En av de första frågorna jag fokuserade på att sätta mig in i var hur elsystemet fungerar och vad som kommer att behövas . Jag kunde redan då konstatera att vi kommer att behöva mer, inte mindre, el om vi ska nå klimatmålen. var ett av de länder i som elektrifierades först. Vi byggde ut vårt elnät och har länge haft stor nytta av de beslut som innebar att vi kunde använda billig och näst intill fossilfri el. Vatten- och kärnkraften har alltså tjänat oss väl. Det som händer är inte konstigt. behöver underhålla befintliga nät samt bygga ut näten och kapaciteten. Det hade behövt göras i ännu större utsträckning, särskilt eftersom kärnkraftverken i har lagts ned. Elnätet är grundläggande infrastruktur som jag tror att de flesta medborgare och företag i förväntar sig ska vara det även fortsättningsvis. I samband med att det statliga bolaget valde att ta två reaktorer ur drift, , framförde vi kristdemokrater tydligt och vid ett flertal tillfällen att det borde ha gjorts konsekvensanalyser av vad det skulle innebära för framför allt och att man borde ha tittat på frågan om att kunna ge ett ägardirektiv om att ha dem i drift till dess annat fanns på plats. Med ett sådant uppdrag hade även elnätsutbyggnaden från norr till söder varit given. Det har tagit otroligt att bygga Sydvästlänken, som man planerade efter nedstängningen av . när den har tagits i drift vet vi att det inte heller är en lösning på den problematik som vi ställs inför , just på grund av att det tar otroligt att bygga. Är det inte i dessa lägen oerhört angeläget att vända på varenda sten? Vad är egentligen svaret till alla de företag som vill etablera sig eller jobba för att få tillväxt i sina bolag, framför allt i ? Jag tror inte att det i det här läget räcker att säga att vi ska utreda lite mer. Varför tog inte regeringen de varningssignaler som skickades på allvar? 91 Statsrådet (S): Intressanta siffror presenteras här, inte minst av interpellanten. Den här kammaren antog propositionen om moderna tillståndsprocesser. har vi siktat på att halvera tillståndsprocesserna till 2024. Det är oerhört angeläget. Jag tror att alla är medvetna om att vi går in i en historiskt stor elektrifiering av . Vi ser framför oss en grön nyindustrialisering över hela . Just nu drivs den väldigt mycket i norr, men vi ser framför oss att det kommer att ske även i och framöver. Då måste vi ha elnät som matchar mot detta. Det gäller att kunna transportera el norröver men också söderöver. Därför har nu mer pengar för att satsa på elnätsuppgraderingar. De har presenterat en rad åtgärder för att öka nätkapaciteten på kort sikt, det vill säga under det här året, men också på lång sikt. Det finns avsevärt mer pengar än tidigare för att snabba på och bygga upp elnätet. Arbetet med moderna tillståndsprocesser sker på flera fronter. En är moderniseringen av arbetet med processerna. En digitaliserad arbetsprocess är snabbare och smartare. Myndigheter kan också jobba parallellt i stället för sekventiellt för att kunna snabba på. Men jag är oerhört otålig och har bråttom. Jag är glad att interpellanten och ledamoten också har det. På den punkten är vi överens. Det här ska gå fortare. Jag har respekt för att det togs beslut om det här och att arbete pågår med målsättningen 2024. Men tro mig! Jag och regeringen skulle gärna se att det här kommer på plats mycket fortare. När det gäller den konkreta frågan om markkablar kontra luftkablar finns det flera tekniska anledningar till att det generellt sett anses vara mer lämpligt med luftkablar för överföringen. Det finns flera fysikaliska orsaker, såsom fasförskjutningar och värmeavledning samt att det inte behöver byggas lika kraftfulla konstruktioner eller grova ledningar för att kompensera för svårigheter som uppstår när man gräver ned kablarna. Det pågår just nu en utredning där expertis kollar på det där. Även om jag, interpellanten och flera andra kan tycka att till exempel luftkablar generellt sett anses vara bättre än markkablar har jag respekt för att expertisen ska få kolla på det och komma med förslag. Det tror jag att vi är överens om. Därför ser jag fram emot att det arbetet ska få fortskrida. har initierat ett arbete för att se över hur deras processer kan bli bättre när det gäller snabbheten men också när det gäller att följa upp arbetet i utredningen som pågår. 92 (KD): Det är intressant att höra på ministern, som har samma engagemang i frågorna som jag själv. Min interpellation gällde hur regeringen ser på dessa frågor och vad man tänker sig framåt. Jag vet hur läget ser ut, det vill säga att det pågår en utredning. Men min fråga var faktiskt hur regeringen ser på detta och vad man tänker sig framåt. Det får jag inte svar på. Jag får bara svaret att det pågår en utredning. Jag menar att vi kanske inte kan passivt vänta på den. Vi ska kanske vara framåtlutade, precis som ministern är i sitt anförande. Vi ska vara framåtlutade och tala om att vi behöver detta för att kunna ställa om, att vi behöver detta för att kunna bygga nya bostäder och att vi behöver detta för att kunna vara en industrination med de kompetenser som behövs. Jag tror att vi skulle behöva den framåtlutningen för att komma framåt i frågorna. Det finns ett antal åtgärder som man kan vidta och som det finns ett fönster för att vidta. Man behöver inte vänta på utredningen. Men min fråga gällde hur regeringen ser på detta. Regeringen kan förtydliga hur de ser på teknikvalen. Om det är ministerns ord här som gäller låter det ganska bra. Det kan utvecklas på ett ganska tydligt sätt att det är det teknikval som är bäst för stunden, just där, som gäller och att det inte är andra komplikationer som gör att man måste titta på om det ska vara markkablar. Jag tycker till exempel att man måste titta på kostnadsskäl, effektivitet och vad som är bäst. Det är faktiskt branschen som kan allra mest om det. Då är det kanske där vi ska landa, menar jag. Det är kanske branschen själv som vet bäst. Vi kanske ska undanröja de hinder som finns för att branschen själv ska kunna få välja. Jag tror också att mycket av problematiken med att bygga ut nätet beror på att det finns andra hinder, det vill säga andra intressen som på ett eller annat sätt står emot detta. Man ska kanske göra detta till ett riksintresse så att det står på samma stabila grund som andra intressen. Politiken tenderar ibland att mena att allt ska vara riksintressen, men jag tror att det är av intresse för riket att vi har el som kan levereras till de industrier och bostäder som finns. Ministern tog också upp digitaliseringen. Jag kan inte nog understryka den möjlighet som finns där. Givetvis gäller det även processer i denna del. Jag är mer van vid att prata om byggprocesser, och i de processerna är digitaliseringen oerhört viktig. Jag tror att de två delarna kan gå hand i hand för att ska digitaliseras på ett tydligt och bra sätt. undersöker jag möjligheten att få ministern att ge regeringens svar på de frågor som jag har ställt – inte att det pågår en utredning. Tycker man att vilket teknikval som ska göras behöver konkretiseras? På vilket sätt skulle man kunna tänka sig att korta handläggningstiderna så att vi kommer framåt i frågorna? Det är två av de tre frågor som jag ställde och som jag tycker är viktigast. 93 (KD): Tack, statsrådet, för svaret, som blev lite av ett icke-svar just när det gäller de frågor som jag ställde. En av mina käpphästar sedan jag blev riksdagsledamot har varit att behöver ha ett planeringsmål och ett mål om leveranssäkerhet. Det behöver också finnas en utpekad ansvarig för detta. , det vill säga , sa jag att vi behöver planera för åtminstone . Då blev jag nästan utskrattad av regeringspartierna. Argumentationen jag fick höra då var att elen räckte, att vi exporterade på årsbasis och att man inte såg någon större ökning av elbehovet framöver. har scenario efter scenario presenterats. Nästan alla partier är nog överens om att bör sikta mot att fördubbla sin elproduktion till om klimatmålen ska nås. Det är därför bra att regeringen har ändrat sin uppfattning och att även myndigheter har fått upp ögonen för frågan. Elnätsfrågan är otroligt viktig i hela detta system. Som ministern tog upp har klubbat igenom ett förslag om modernare tillståndsprocesser. Elnätet är avgörande för hur vi klarar elförsörjningen , men då måste snabbare elnätsutbyggnad vara en av de centrala frågorna. I samband med detta behöver vi även lyfta upp leveranssäkerheten och ha ett utpekat mål för den. Det här är för övrigt en fråga som kammaren klubbade igenom , det vill säga . Men vi har inte sett något resultat av det. Hur går arbetet i med att ta fram svar på det som kammaren fattade beslut om ? 94 Statsrådet (S): Låt mig börja med interpellantens fråga. Lantmäteriet och länsstyrelserna fick , , ett uppdrag som gick ut på att myndigheterna ska koordinera sina processer och utveckla nya arbetssätt för att korta ledtiderna. Vi avser också att presentera en nationell elektrifieringsstrategi där frågorna om ledtiderna naturligtvis har en roll. Precis som flera här har sagt går vi mot en kraftigt ökad användning av elektricitet. Förutom elproduktionen spelar elnätskapaciteten en avgörande roll. Vi är överens om detta. Vad jag förstår vill interpellanten gärna att regeringen i förväg ska fastställa specifika teknikval redan innan expertisen har tittat färdigt på detta. Där får jag nog göra interpellanten besviken. Vi kommer att invänta expertisen. Men var så säker: Vår ambition är att vägen framåt ska vara snabb och att vi för varje tillfälle ska ha den bästa lösningen. Begreppet ”bästa lösningen” är dock mångfasetterat, för det finns många hänsyn att ta. Interpellanten var inne på finansiella hänsyn och tekniska hänsyn. Det kan finnas miljöhänsyn och annat. Vid exempelvis luftburna ledningar kan man ibland behöva ta hänsyn till trädgator. Det kan behövas en större trädfri gata. Om man i stället skulle gräva ned ledningarna kan det möjligen innebära att man måste spränga och permanent ödelägga naturen. Det finns alltså klimat- och miljöhänsyn som måste tas vid sådana tillfällen. Man kan också behöva ställa dem emot varandra för att man ska få den bästa lösningen. Låt mig vara så pass framåtlutad att jag säger att vi båda, och även hela regeringen, är angelägna om att nätutbyggnaden ska gå väldigt snabbt. Vi ska gå från den förvaltande fas för elnäten som vi har befunnit oss i till en expansiv fas. Jag och regeringen ser framför oss att vi går mot den kanske snabbaste expansionen av elnätet som har haft i modern tid. Vi går in i en enormt expansiv fas. Då måste det gå snabbt. På den punkten är vi överens. Jag ber att få återkomma till fråga eftersom jag behöver kolla närmare på hur arbetet går. Jag hade inte förberett detta inför den här interpellationsdebatten. 95 (KD): Vi verkar vara rörande överens om att elanvändningen kommer att öka på grund av klimatomställningen. Utbyggnaden av elen kan inte gå från noll till hundra . Det inser även jag. Men utbyggnaden bör ske i takt med den ökade attraktiviteten för elanvändningen för att vi inte ska dra på oss för stora puckelkostnader. Vi måste bygga ut i den takt som behövs och hålla ned kostnaderna för konsumenten. Det är detta som jag ser som ett problem, det vill säga att vi inte kommer igång på grund av tillståndsprocesserna. De tar så att vi kanske inte riktigt vet hur det ska bli. Om tillstånd för en utbyggnad tar tio till betyder det att vi måste kunna se tio till in . Det hade varit mycket enklare om det räckte att se fem eller och kunna bygga ut utifrån vad vi faktiskt behöver. Det är i detta avseende som jag tycker att det är viktigt att vara framåtlutad och säga: Vi ska klara av detta . Vi ska kunna leverera den el som behövs för industrin. Vi ska kunna leverera el så att människor kan flytta till sina bostäder och så att vi får bostäder till alla människor. Vi måste också inse att vi inte alltid fattar rätt beslut första gången utan att vi ibland behöver komplettera besluten. Som jag uppfattade det tog man i propositionen om moderna tillståndsprocesser inte med alla förslag som fanns i själva utredningen. Man ska kanske gå tillbaka och se om det finns ytterligare förslag som behöver läggas till för att kunna påskynda det hela. Det vore ett bra sätt för att vara framåtlutad. Man behöver inte tänka att allt ska vara riktigt från början, utan man kan lägga på saker så att man får fram det här så fort som möjligt. 96 Statsrådet (S): Jag tackar för interpellationen. Vi verkar vara överens om ambitionerna framöver. För regeringens del kan jag säga att det inte finns någon prestige för att inte ständigt göra vårt yttersta och göra förbättringar. Om det finns delar som behöver förbättras och som leder till att vi kan snabba upp det hela ytterligare är vi absolut beredda att röra oss i den riktningen. kommer vi att presentera en elektrifieringsstrategi med ett sjuttiotal åtgärder som kommer att föra oss i den riktningen. Förhoppningsvis hittar och också andra många vägar framåt i strategin. Det är väldigt ovanligt att nätkoncessioner avslås. Däremot är vi överens om att tiden behöver förkortas. Jag har ändå viss respekt för att det beslut som fattades , för sedan, kanske ännu inte har gett full effekt, även om jag hade velat det. Som före detta entreprenör är jag oerhört otålig och angelägen om att saker går snabbt. Men jag har ändå viss respekt för att det kan ta än för att få det här på plats.