prot · H90991 · 2022-03-31 00:00:00 — Men den civila beredskapen är också viktig när vi bygger totalförsvar. Det är två förmågor som är beroende av och ömsesidigt förstärker varandra. Vi noterar att också det civila försvaret får sin beskärda del på 4,2 miljarder. Det är den största satsningen i modern tid. slöt Försvarsberedningen en överenskommelse tillsammans med regeringen om ytterligare för att stärka det civila försvaret. Min fråga till statsrådet är: Vilka mått och steg ser regeringen framför sig när det gäller tiden bortom de ? Vad händer nu? 56 Justitie- och inrikesminister (S): Vi följer varenda vecka och varenda dag hur i angriper en försvarslös civilbefolkning och hur den typen av krigföring kan gå till. Det är folkrättsbrott och krigsbrott som är ansvarigt för och som landet förr eller senare måste stå till svars för. Det understryker vikten av att vi skärper och förstärker vår civila beredskap. En stat har en moralisk plikt att göra vad den kan för att försöka skydda civilbefolkningen. pekade på de extra resurser som kommer i och med uppgörelsen . Det innebär ytterligare till den civila beredskapen och därutöver 4,2 miljarder . Vi har i regeringen beslutat om två uppdrag till MSB att redogöra för hur dessa pengar ska användas på det mest effektiva sättet för att skärpa och stärka den civila beredskapen. 57 (S): En särskild del när det gäller det civila försvaret är förmågan till cybersäkerhet. Det är något som många oroar sig för, inte minst med tanke på händelseutvecklingen i och . Därför vill jag fråga statsrådet: särskilda säkerhetshot ser statsrådet när det gäller just cyber, och vilken beredskap har vi mot det? 58 Justitie- och inrikesminister (S): Det är väl känt att exempelvis har en förmåga – och ibland också mycket väl kan ha en motivation och en vilja – att störa och angripa andra länders it-system. I moderna samhällen, som det svenska, vet vi att det kan leda till enorma problem och slå ut delar av vår infrastruktur. Därför har regeringen tagit initiativ till att ihop med fyra myndigheter upprätta ett särskilt cybersäkerhetscenter, och myndigheterna ser nu till att jobba hårt för att denna institution kommer på plats och kan möta detta hot. 59 (M): Jag har en fråga till utrikesministern. Under återrapporten från här i kammaren refererade statsminister till EU:s artikel 42.7 i fördraget som en försvarsklausul i samband med den ökade hotbilden mot . Artikeln är viktig för att betona att EU:s länder ställer upp för varandra i händelse av krig eller kris. Men till skillnad från Nato har EU ytterst begränsad militär planering och begränsade disponibla styrkor att sätta in. Den planering som finns begränsar sig till EU:s utlandsinsatser. Planeringen för att möta ett väpnat ingrepp på europeisk mark är obefintlig. Nato, däremot, har denna kapacitet och genomför också regelbundna övningar för att möta ett väpnat angrepp längs hela konfliktskalan. Jag skulle vilja fråga utrikesministern vilka förmågor och vilken planeringskapacitet EU har som skulle kunna ersätta Natos artikel 5 vid ett ryskt angrepp mot . 60 Utrikesminister (S): Artikel 42.7 kan naturligtvis inte ersätta eller jämföras med artikel 5. Artikel 42.7 säger att vid ett angrepp på någon av EU:s medlemsstater ska alla andra länder delta på något sätt. Man kan själv välja på vilket sätt man vill delta, men det här är ingen militär försvarsgaranti. Däremot kan vi konstatera att när artikeln har använts, nämligen under terrorattackerna i , valde att hjälpa till bland annat militärt. Det handlade då om att bekämpa terrorismen genom att delta i militära styrkor i . Det är alltså upp till varje situation. Detta är dock en väldigt viktig solidaritetsklausul, någonting som också från underströk när statsministern träffade honom . 61 PER (SD): Jag vill rikta min fråga till justitie- och inrikesministern. och befinner sig i ett mycket svårt säkerhetspolitiskt läge. Beslut har fattats om att bygga upp landets försvarsförmåga för att kunna försvara vårt land med militära medel om det, gud förbjude, skulle bli nödvändigt. Försvarsmakten har varit mycket tydlig med att det militära försvaret inte kan fungera utan ett väl utbyggt civilförsvar. Alla svenska medborgare och övriga som är bosatta i och är mellan är totalförsvarspliktiga. Enligt totalförsvarsplikten är jag skyldig att tjänstgöra inom totalförsvaret som antingen värnpliktig, civilpliktig eller allmänt tjänstepliktig. Civilplikten hade sin storhetstid , då regeringen hade som mål att utbilda 10 000 kommunala beredskapsmän . är civilplikten vilande, och ingen utbildas nu för uppgifter i civilförsvaret. Min fråga är: Har regeringen vidtagit några åtgärder för att återaktivera civilplikten? 62 Justitie- och inrikesminister (S): Det korta svaret på den frågan är ja. MSB har ett uppdrag att titta på personalförsörjningen just när det gäller den civila beredskapen och de uppgifter som behöver lösas inom ramen för den. De kommer till regeringen med sin bedömning av detta, och där är naturligtvis frågan om civilplikt också uppe på bordet. För att understödja både myndigheternas och kommunsektorns arbete med den civila beredskapen går vi också ut med historiskt stora resurser för att återupprätta den civila beredskapen: ytterligare under innevarande år, plus att vi stegvis ökar stöden med upp till 4,2 miljarder . Här gör vi alltså en rejäl upprustning och ser till att återställa och modernisera de delar som behöver moderniseras. Men vi ska också förstå att det är väldigt stor uppgift som ligger framför oss i de här delarna. 63 (C): är det invaderade och började sitt senaste krig mot , ett krig med ett tydligt mål och med otroliga konsekvenser för oss alla – inte minst för det ukrainska folket, förstås, som drabbas av missiler och av att drivas på flykt. Utrikesministern kommer , , att träffa sina kollegor i utrikesrådet. Frågan är: Finns det då ett sanktionspaket på plats för att täppa igen hålen när det gäller banker, oligarker och personer i , men också ? Jag undrar också om frågan om utvisning av både belarusiska och ryska underrättelseofficerare kommer att komma upp. 64 Utrikesminister (S): Det planeras ju för ett femte sanktionspaket, men jag är inte säker på att det kommer att vara klart till nästa möte med utrikesministrarna. Det kan vara så, men det är inte säkert. bedriver en aktiv verksamhet för att få upp fler och starkare sanktioner. Vi har lagt egna förslag på bordet, och vi stöder också andra förslag. Från vår sida har vi sagt att ingenting är uteslutet när det gäller sanktioner. Jag vill dock upprepa det jag sagt : Det som har gjort att EU:s sanktioner är så effektiva är just att vi har kunnat behålla enigheten så att inte vissa länder gör på ett sätt och andra länder gör på ett annat sätt. Vi har lyckats vara eniga, och det har satt en stor press på länder som i vissa frågor har varit mindre benägna att gå med på sanktioner. Polisens prioritering av brott mot utsatta kvinnor och barn 65 (V): Jag vill rikta min fråga till justitie- och inrikesministern. Jag har uppmärksammat och sett det som positivt att har tilldelats ytterligare för att stärka sitt arbete mot exploatering av barn, prostitution och människohandel i övrigt. Detta är medel som har tillkommit på grund av att vi har flyktingströmmar från som är extra utsatta. Det handlar framför allt om kvinnor och barn. Detta arbete, som är tänkt att vara förebyggande, kommer dessvärre inte att lyckas fullt ut. Är ministern beredd att kräva att polisen har förstärkt fokus på de här brottskategorierna? 66 Justitie- och inrikesminister (S): Det är klart att vi alltid kan göra mer, men polisen har faktiskt redan ett sådant uppdrag att prioritera brott mot, som vi säger, särskilt utsatta brottsoffer. Det handlar bland annat om människohandel och dem som utsätts för trafficking, det handlar om brott mot kvinnor och det handlar om brott mot barn. rekryterade polisen 350 särskilda utredare just för att kunna utreda dessa brott mer effektivt . Vi kommer också att se till att polisen har både de resurser och de verktyg de behöver för detta. Det här är en helt vedervärdig verksamhet – att utnyttja kvinnor och barn som befinner sig i den allra mest utsatta situation man kan tänka sig och som flyr från krig och umbäranden. Att de då i stället ska hamna i en ny utsatt situation och utnyttjas på detta sätt i är helt absurt och helt oacceptabelt. Vi kommer naturligtvis att se till att polisen har de resurser de behöver ha för att utreda de här brotten. Skjutningar och polisens befogenheter 67 (KD): Jag vill rikta min fråga till justitieminister . Skjutningarna i fortsätter och når nya skrämmande nivåer. Inledningen av 2022 har det högsta antalet som registrerats – 18 personer har dödats i i de 72 skjutningar som polisen registrerat. Att skjutningarna fortsätter i hög takt på svenska gator är fruktansvärt och kan inte ses som annat än ett misslyckande för den regering som haft ansvaret under snart två mandatperioder. Rikspolischefen har i två skrivelser, den senaste , efterfrågat utökade befogenheter och lagändringar för att möta våldets eskalering. Regeringen har dock inte mött upp med förslag enligt polisens begäran. Trenden måste brytas. Gängens våld måste få ett stopp. Det finns ett förslag till utskottsinitiativ i justitieutskottet som möter rikspolischefens begäran, men Socialdemokraterna kommer att rösta ned detta. Kommer justitieministern att möta rikspolischefens begäran om åtgärder, när nu S i justitieutskottet genom sitt agerande avvisar denna begäran? 68 Justitie- och inrikesminister (S): Det är riktigt att det finns ett förslag till utskottsinitiativ, som i vanlig ordning bara slår in öppna dörrar. Det är det som oppositionen ägnar sig åt . Om man inte har någonting att komma med försöker man säga till regeringen att det ni redan gör måste ni göra ännu mer av. Det är klart att vi lyssnar på det, men det är bara att konstatera: Sedan vi tillträdde 2014 har vi lagt om svensk kriminalpolitik. har vi hårdare straff än någonsin i modern tid. Vi har fler poliser . Vi har bättre verktyg för polisen . Vi har mer kameror uppsatta än . Vi har faktiskt också fler frihetsberövade än . Folk som tidigare sprang runt med vapen på stan sitter nu i buren. Varför fortsätter skjutningarna? Jag tror att det handlar om att för varje kille vi tar står det en till bakom i kö för att kliva i hans skor och efterträda honom i gänget. Det säger oss att det måste bli ännu viktigare med och ännu större fokus på de förebyggande insatserna för att bryta nyrekryteringen till de kriminella gängen. Då handlar det om en annan typ av satsningar – skola, socialtjänst och fritidsverksamhet. De förebyggande insatserna måste förstärkas. arbete för fred i 69 (S): Min fråga går till utrikesminister . Den humanitära katastrof som redan råder i landet förvärras av kriget i . Detta leder till högre bränslepriser och högre priser på mat. Behovet av att nå en fredlig lösning är fortsatt akut. startade ett stort möte i i samarbetsråd med fokus på dialog mellan de jemenitiska politiska aktörerna. har en särskild roll när det gäller konfliktlösningen i . Kan utrikesministern berätta vilken ingång har i samtalen och vad du ser för utsikter att nå framgång i dem efter din resa till området ? Och vad gör för fredsansträngningarna i ? 70 Utrikesminister (S): Tack för frågan, ! besökte jag och för att föra Jemensamtal. Både premiärministern och utrikesministern i är stationerade i . Jag talade också på EU:s vägnar. Problemet är att det är väldigt få ljusglimtar i denna förfärliga konflikt som är den största humanitära katastrofen. Vetepriserna har gått upp, och det gör att det är ytterligare 3 miljoner jemeniter, totalt nästan 23 miljoner, som är på gränsen till svält. Det är ett fragmenterat samhälle med flera olika jemenitiska grupper som kämpar mot varandra, antingen militärt, som huthierna, eller för att få större självstyre. Vi hoppas att de här av jemenitiska samtal ska leda till en bättre sammanhållning i . Svenska soldater i och polisens passhantering 71 (M): Jag avser att ställa min fråga till försvarsminister . Det råder passkaos i . Köerna är långa, och på flera ställen finns inga lediga tider . Det här är ett problem för dem som vill åka på semester, men det är även ett problem för Försvarsmakten. Just nu förbereder sig ett antal tjejer och killar på att tjänstgöra i . För att fullgöra sina åtaganden behöver de giltiga pass. De som saknar pass sitter nu och letar tider över hela för att få sina resehandlingar. Det vore naturligt om Försvarsmakten möjliggjorde att de som ska tjänstgöra inte hindras av långa passköer. Konsekvensen kan annars bli att de som ska åka inte kan åka och att de som skulle åka hem måste stanna kvar för att ska uppfylla sina åtaganden i . Min fråga till försvarsminister är: Vad avser försvarsministern att göra för att dessa killar och tjejer ska hinna få giltiga resehandlingar så att de och kan fullgöra sina åtaganden i ? 72 Justitie- och inrikesminister (S): Vi konfererade lite här, jag och försvarsministern, och kom fram till att det här handlar om polisens passhantering. Därför svarar jag på frågan. Jag hade ett samtal med rikspolischefen tidigare om just vad man gör för att förstärka insatserna vad gäller passen. Det man nu gör är att anställa och utbilda ny personal – det tar ungefär för polisen att anställa mer personal för att kunna snabba upp passhanteringen – flytta personal för att förstärka i den delen, öka öppettiderna hos polisen för att fler ska kunna ansöka om pass och kontinuerligt släppa nya tider för dem som vill ansöka om pass. Dessutom har man stoppat robotbokningarna som har varit ett problem, och man ser också till att ställa om systemen för att kunna gå över till bank-id-verifiering. Det är också på väg. Det kommer naturligtvis att underlätta för allmänheten men självklart också för den grupp som ställde sin fråga om. Skadestånd till dömda brottslingar 73 (SD): har vi sett flera exempel på att kriminella har fått enorma skadestånd efter att ha suttit fängslade för brott de faktiskt har begått. De har dessutom ljugit om sin ålder och vägrat hjälpa till i utredningen, vilket försvårat för domstolarna att göra en korrekt bedömning. har de överklagat sina domar och i högre instans fått ett lägre straff. Skadestånden uppstår då på grund av att de har suttit än vad de skulle ha gjort om de hade uppgett korrekt ålder och varit behjälpliga i utredningen från början. Det är orimligt att våra gemensamma resurser ska gå till stora skadestånd till kriminella som själva försatt sig i situationen och själva orsakat skadan genom att ljuga. Varför har regeringen och inte rättat till denna brist när man nu ändrar i reglerna kring skadestånd? 74 Justitie- och inrikesminister (S): Det har vi faktiskt gjort, för innebörden av de förslag som vi har arbetat med och lägger på bord är att vi fördubblar skadeståndet till brottsoffren och gör det möjligt att utmäta skadestånd från gärningsmannen på ett sätt som man inte har kunnat göra tidigare när det finns skulder till staten. När det gäller det konkreta fall som talar om där en gärningsman fick ett väldigt högt skadestånd hade han, om de här reglerna som vi nu föreslår hade gällt , inte fått ett öre, för det skadestånd han tilldömts skulle automatiskt ha kunnat utmätas och tas tillbaka. Det korta svaret på frågan är att vi åtgärdar den problematik som pekar på med de lagförslag som har lagts på bord. 75 (C): Jag har förvarnat om en fråga till utrikesministern, men vill eller svara tar jag inte alls illa vid mig. Min fråga rör det långsiktiga stödet till . har sagt att det behövs en ny Marshallplan, och representanter från har i den här kammaren hållit med om den åsikten. Det behövs efter kriget ett långsiktigt stöd till att återuppbygga det krigshärjade och se till att kan ta sin plats i den europeiska gemenskapen och inte halkar ned i ett ostabilt läge på grund av skadorna som orsakats av kriget. Det här stödet kommer förmodligen att behöva gå betydligt vidare än det bistånd som redan ger. Jag förstår att en stor del av vårt fokus nu ligger och behöver ligga på det humanitära, ekonomiska och militära stödet till , men både för dem som kämpar för frihet och för dem som tvingas fly tror jag att det är en oerhört viktig signal att säga: Vi kommer inte bara att stötta er under kriget och tills kriget är vunnet utan också efter kriget för att återuppbygga ett bättre . Hur ser regeringen på det? 76 Utrikesminister (S): Vi håller till med och om det här. Därför har också vi från tillsammans med lagt fram ett förslag om återuppbyggnad och om att vi ska börja ett sådant arbete. Jag talade med min polska utrikesministerkollega i om detta , och vi enades om att vi skulle ta det här initiativet. Statsministrarna i och tog också upp detta på . Det är bra om vi kan få hela EU att gå med på det här, för vi kan inte bara se på det här problemet kortsiktigt. Ska vi bygga upp landet måste vi redan nu börja förbereda för det, för annars kommer det aldrig att fungera. Jag är alltså helt enig med frågeställaren. 77 AMINEH KAKABAVEH (-): Den islamistiska gruppen talibaner har infört ett kalifat där halva befolkningen, som består av kvinnor och barn, inte får röra sig i offentligheten. beordrade talibanerna flygbolag i att avvisa kvinnor om de inte har en manlig förmyndare med sig. förbjuds kvinnor att resa utan manligt sällskap. skulle flickor tillåtas att återvända till skolan, men det visade sig bara gälla yngre barn, upp till i årskurs 6. Kvinnor och män får inte gå i parker och på kulturevenemang tillsammans. Könsapartheid gäller alltså i . Min fråga till utrikesministern är: Kommer att lyfta kvinnornas situation i EU och FN så att ett kalifat, en islamistisk stat, inte befästs och legitimeras i ? 78 Utrikesminister (S): Det som Amineh Kakabaveh tar upp och att den självutnämnda bland annat bröt löftet om att flickor och kvinnor också över sjätte klass skulle få gå i skolan och på är djupt upprörande. Det internationella samfundet har reagerat mycket kraftfullt. Trots talibanernas förkastliga beteende måste vi fortsatt kämpa för att det afghanska folket och flickorna ska få tillgång till utbildning. Vi vill ge möjlighet till stöd till flickor och kvinnor i utan att legitimera , och därför har vi inte några direktkontakter med . För den feministiska utrikespolitiken är detta också viktigt. Tillsammans med 15 kvinnliga utrikesministrar skrev jag en artikel som har publicerats i tidningar i olika delar av världen i . Nya försvarsetableringar i norra 79 (S): Jag gör ett nytt försök att ställa en fråga till försvarsminister . har en rad nya försvarsverksamheter invigts runt om i landet, på orter som , och . har regeringen på grund av det kraftigt försämrade omvärldsläget aviserat nya stora satsningar på försvaret motsvarande av bnp. Jag noterade att försvarsministern besökte , och min fråga är om försvarsministern ser ett behov av nya försvarsetableringar i nordligaste för att stärka vår förmåga att ensamt och tillsammans med våra grannländer och stärka vår förmåga på . 80 Försvarsminister (S): Läget är det att det finns ett avtal mellan , och om att utveckla det som kallas koordinerad planering just för hur vi ska hantera en eventuell krissituation i den nordligaste delen av . Vi har också lagt ett uppdrag till Försvarsmakten som ska redovisas om vilken typ av åtgärder som behöver vidtas för att förstärka den svenska försvarsorganisationen i övre delen av . Vi har en särskild resurs i form av Lapplandsjägargruppen och den verksamhet som bedrivs på Kalixfors, alldeles utanför , som tillhör Lapplandsjägargruppen. Det finns tankar och idéer om att vi behöver utveckla mer. Detta blir också en fråga för de kommande försvarsöverläggningarna. 81 (M): kunde Ekot på rapportera att de kunde skicka mejl som såg ut att komma från försvarsminister officiella mejladress. De falska mejlen hade skickats till bland annat , . Det är ju den myndighet som bland annat har till uppgift att stödja övriga myndigheter när det gäller informationssäkerheten hos statligt ägda bolag. För , , rapporterade samma radiokanal och program, Ekot, att man kunde göra samma sak igen. Min korta ja-eller-nej-fråga till justitie- och inrikesminister är därför: Kan obehöriga fortfarande skicka mejl som ser ut att komma från försvarsminister ? 82 Justitie- och inrikesminister (S): Vi brukar inte kommentera vad obehöriga kan eller inte kan när det gäller säkerhetsfrågor. Men låt mig bara försäkra om att och dess förvaltningsavdelning gör vad man kan för att säkra upp också våra it-system. Detta är naturligtvis särskilt viktigt mot bakgrund av det jag var inne på tidigare, det vill säga att det kan finnas situationer där främmande makt och andra kan vilja ta sig in i våra system. Låt mig säga till att den förvaltningsavdelning som finns på jobbar väldigt aktivt med detta och kommer att fortsätta att göra det för att se till att täppa igen eventuella luckor. Kommissionens uppmaning och reduktionsplikten 83 (SD): De skyhöga sossepriserna på drivmedel slår hårt mot hushåll, lantbruk och andra företagare. Bakgrunden till detta är som bekant den svenska reduktionsplikten. uppmanar nu länderna att minska inblandningen av biodrivmedel för att minska trycket på mat- och foderpriserna. Min fråga till statsrådet är: Hur ser statsrådet på att kommissionen nu kommer med denna uppmaning, och är regeringen också beredd att lyssna och justera den svenska reduktionsplikten? 84 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Regeringen är alltid beredd att lyssna på kommissionen. Sedan kan vi ha olika uppfattningar om klokheten i det kommissionen föreslår i olika fall. I det här fallet har regeringen själv sagt att vi är beredda att pausa reduktionspliktens genomförande, så där tror jag att vi kan gå kommissionen åtminstone delvis till mötes. Men i övrigt har kommissionen lovat, direkt efter det toppmöte som de europeiska ledarna hade , att återkomma med en serie förslag när det gäller hur man ska möta de problem som talar om. Kriget i och EU:s lärdomar av pandemin 85 (S): folkrättsvidriga invasion i har förändrat förutsättningarna och färdplanen för Europasamarbetet. EU har på hanterat historiskt hårda sanktionspaket mot och militärt och humanitärt stöd till . Kriget har skapat enorma flyktingströmmar till flera medlemsländer, en eskalerande energikris och en helt förändrad säkerhetsordning med stora konsekvenser för hur vi ser på det europeiska försvarssamarbetet. Detta var året då EU skulle påbörja den riktiga återhämtningen efter pandemin, och vi skulle ta oss an de ekonomiska och sociala konsekvenserna av coronakrisen. Min fråga går till statsrådet : Anser statsrådet att EU med de erfarenheter som vi har fått med oss från coronakrisen kan hantera de kriser och svårigheter som vi står inför och de effekter som kommer av kriget i ? 86 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Dessa två historiska uppgifter har ju varit gigantiska för varje medlemsland men också för unionen som helhet. Båda krävde insatser som vi inte har planerat för. När det gäller pandemin gick det ju inget vidare med det europeiska samarbetet i början. Där gjorde varje land för sig lite grann som man tyckte var bäst, vilket skadade den europeiska sammanhållningen alldeles i början. Men sedan gick det bättre. Jag menar att resultatet av mycket av det som skedde under pandemin – den gemensamma upphandlingen av vaccin och den gemensamma återhämtningsplanen – också visar styrkan i sammanhållningen. Sedan kom då kriget, och där har ju också styrkan, precis som utrikesministern sa tidigare, verkligen visat sig i den enhet som har inneburit att vi har kunnat nå snabba resultat för att sätta tryck på , stödja och stärka oss själva. Detta är den erfarenhet vi kan dra. Jag är inte säker på att vi hade varit lika snabba och lika starka om vi inte också hade gått igenom pandemin gemensamt. Försvarsministerns inställning till ett svenskt Natomedlemskap 87 (M): Jag har en fråga till försvarsministern. har ju statsministern öppnat för ett Natomedlemskap.