prot · H90979 · 2022-03-04 00:00:00 — § 1 Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna 1 (KD): Här i möttes vi av vackert väder . , härifrån, pågår ett förfärligt krig där människor söker säkerhet för att skydda sina liv eller kanske flyr till något grannland. När vi kristdemokrater begärde denna särskilda debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna visste ingen av oss att detta fruktansvärda krig, som utspelar sig härifrån, skulle bryta ut. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna invasion av har visat hur skört säkerhetsläget är och att vi måste ha en plan för att öka vårt lands livsmedelsberedskap. är den nere på en bottennivå – . Vi är självförsörjande bara på socker, vete och morötter. Priserna på insatsvaror som diesel, el, foder och handelsgödsel har skjutit i höjden. Därför lade vi kristdemokrater fram ett förslag om att minska reduktionsplikten och därmed minska dieselpriset vid pump med . De jordbrukare som vi träffar säger tydligt att det inte är bidrag som de önskar i första hand utan åtgärder som håller . 2 Statsrådet (S): Låt mig inleda med att säga ett par ord om den situation som vi befinner oss i. Det är en oroande utveckling i vårt närområde. Vi har den allvarligaste säkerhetspolitiska situationen sedan . Det skapar såklart stor osäkerhet. I det läge där vi befinner oss nu prioriterar regeringen tre områden: sanktioner mot , stöd till och att stärka . Jag deltog i ett extrainsatt ministermöte för att diskutera marknadsförändringar som en följd av invasion av . EU-samarbetet är i dessa tider ett viktigt redskap, inte minst i arbetet för att säkerställa att våra leverantörskedjor fungerar ändamålsenligt. Vad gäller situationen i ska det civila försvaret återuppbyggas, och en trygg livsmedelsförsörjning under kris och krig är en viktig del i detta arbete. förstärktes det civila försvaret med , och ökar satsningen stegvis till totalt . Det är den största satsningen på civilt försvar i modern tid. Det sker även ett arbete inom EU där jordbruksrådet har antagit rådsslutsatser om en beredskapsplan för att trygga livsmedelstillgången och livsmedelsförsörjningen i kristider. För att trygga livsmedelsförsörjningen krävs även en fungerande inhemsk jordbruks- och livsmedelsproduktion, som flödet av varor i livsmedelskedjan behöver fortsätta utan avbrott. En konkurrenskraftig livsmedelsindustri är också beroende av att kunna exportera för att vara lönsam. ser vi ingen direkt påverkan på den svenska livsmedelskedjan. Men omvärldsläget kan snabbt förändras, och vi följer utvecklingen noga. är vi här för att debattera den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna. Det är en viktig fråga på många sätt. Ett starkt och växande jordbruk ger mat och råvaror av hög kvalitet, jobb i hela landet och en bättre beredskap. lönsamhet utmanas av kostnadsökningar som en följd av ökade priser på flera olika insatsvaror. har avräkningspriserna på flertalet jordbruksvaror ökat, vilket till del kan kompensera för de ökade kostnaderna. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Regeringen har aviserat ett kraftfullt stödpaket motsvarande för att på kort sikt underlätta för lantbrukare och växthusföretag. Att stödja sektorn i då många lantbrukare och växthusodlare känner oro är en viktig åtgärd för att trygga fortsatt svensk livsmedelsproduktion. Jag vill understryka att regeringen arbetar långsiktigt för att stärka konkurrenskraften i svenskt jordbruk i linje med livsmedelsstrategin och genom den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen har därtill gjort stora satsningar för att stärka infrastrukturen och servicen på landsbygden. Väsentliga insatser utgörs av de åtgärder som vi gör inom ramen för de olika handlingsplanerna för livsmedelsstrategin, en långsiktig strategi som ska bidra till att potentialen för hela livsmedelskedjan nyttjas fullt ut. Sammanlagt har tre handlingsplaner för livsmedelsstrategin beslutats. Det handlar om insatser på . Där ingår bland annat satsningar på forskning, innovation, regelförenkling och kompetensförsörjning. Utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik är därutöver ett viktigt verktyg för att stärka det svenska jordbruket. I kommande strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken avsätts , och till det lägger vi mer än i nationella åtgärder. Det svenska jordbruket är viktigt. Vi ska vara stolta över vårt svenska jordbruk. jordbrukare bidrar inte bara med den goda maten. De är också landsbygdsutvecklare, klimatomställare och gröna jobbskapare. 3 (M): Vänner, precis som sa har det hänt en del sedan denna debatt begärdes. befinner sig i ett fruktansvärt krig. Världen håller andan. Och världen bedriver ett sanktionsarbete, vilket är jättebra. Det påverkar också världsmarknaden för livsmedel, och det påverkar stort. Vi vet att det just nu finns omkring vete i Svartahavsområdet som blir fast där. Det påverkar världsmarknaden otroligt mycket. Vi vet att olika klimateffekter just nu påverkar skördeläget runt om i världen. flaggar för dåliga skördar som också får stor inverkan på världsmarknaden. Insatsvaror låses fast, och insatsvaror hamstras av stora nationer som och . sitter dessutom på i princip alla tillgångar vad gäller verksamma substanser i våra växtskyddsmedel. spelar, precis som de alltid har gjort, genom att ena veckan säga att de har lager för export och genom att säga att de inte har några lager. Och just nu vill ändå ingen, förutom eventuellt , köpa det som finns i lager i . Detta, mina vänner, håller på att blåsa upp till en perfekt storm när det kommer till livsmedelsmarknad och livsmedelsproduktion runt om i världen. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Vad händer då i ? Jo, i detta läge minskar vi vår livsmedelsproduktion. Detta är fullständig katastrof. Livsmedelsproduktion kommer att bli världspolitik igen, oavsett om vi vill det eller inte. Då behöver visa framfötterna på ett helt annat sätt. Då kan inte stå och säga att vi satsar 1 miljard här och 1 miljard där i olika krispaket, för det kommer inte att göra någon skillnad. står såklart bakom det krispaket som regeringen har presenterat. Men det är inte tillräckligt i detta läge. Jag tänker inte använda uttryck som för sent och för lite, för det är vi trötta på. Vi behöver ha en politik som på lång sikt förändrar för svenskt jordbruk så att man vågar öka livsmedelsproduktionen. Går man ut och frågar lantbrukare vad de vill ha för att öka livsmedelsproduktionen är det, precis som vi från sida alltid har pratat om, sänkta skatter, minskat regelkrångel och en stärkt äganderätt – vilket är detsamma som långsiktiga spelregler. Det är dessa saker som lantbrukarna vill ha för att våga satsa. Det är inom animalieproduktionen som vi faktiskt har möjlighet att öka livsmedelsproduktionen i . När det till exempel gäller vete är vi redan försörjande, som sa. Vi kan i princip inte odla mer höstvete än vad vi gör i ; vi använder den areal som vi kan använda till det. Det handlar om animalieproduktionen, och det är där vi måste stärka kedjan. Därför ser jag mycket fram emot dagens debatt och mot att få höra lite konkret från regeringen om hur vi ska öka svensk livsmedelsproduktion. 4 (SD): Först vill jag säga att mina tankar är hos hårt pressade och modiga folk. Jag vill också tacka och för att de har tagit upp den viktiga fråga som vi debatterar : den ekonomiska situationen för de gröna näringarna. Krisen i jordbruket är sannerligen oroande, och nödåtgärder måste vidtas. Småföretagarna och Mjölkbönder har föreslagit sänkt elskatt, minimerad dieselskatt och att man ska gå ned till EU:s minimikrav för reduktionsplikten. Jag noterar att detta är tre förslag som redan har lagt fram. Dessutom har vi lagt fram förslag om slopande av den allmänna löneavgiften för tre anställda. Vi stöder också det som andra partier lägger fram som gynnar de gröna näringarna. Svenskt jordbruk måste få ett lägre kostnadsläge som ligger i nivå med vad som gäller för konkurrenterna i EU. Kostnadskrisen är bara ett symtom på ett underliggande problem. Det underliggande problemet är att det svenska jordbrukets konkurrenssituation är för dålig, och detta har sin rot i dålig politik. Vi måste göra förändringar för långsiktigt goda villkor. Förutom att minska kostnaderna måste vi minska krånglet samt utveckla och sprida ny teknik. Vi måste också skrota idealistiska och romantiska mål. Vi ska inte säga ja till allting i . Mycket av det som föreslås i är en nödvändig utveckling för jordbruket i vissa länder men skulle innebära stora svårigheter i . Både svenska mål och EU-mål måste i fortsättningen analyseras vad gäller konsekvenserna för andra värden såsom ekonomi, förutsättningar för landsbygden och effekter på miljö och kultur. Det måste göras heltäckande konsekvensanalyser. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Som det är nu är politiken ordnad från toppen och nedåt. Man kommer på ett mål, tar en siffra ur luften och jobbar sedan mot det målet och ser vad som händer. börjar det som vi har varnat för på klimatområdet att synas – höga ambitioner för klimatet resulterar i ökade kostnader för medborgarna om man inte gör det på rätt sätt. Vi varnade för detta när alla andra valde att införa reduktionsplikten, och vi har varnat för det tidigare. De av er som vill fortsätta med målsättningen att ska gå före till vilket pris som helst måste berätta för väljarna att detta kommer att skapa ekonomiska svårigheter. Det går inte att blunda. Ni måste i valrörelsen be det svenska folket att öppna sina plånböcker. Var då också ärliga med att föregångareffekten är en mycket osäker effekt; det kan vara så att de största utsläpparländerna ändå fortsätter som . Ska vi offra jord, skog och landsbygd för en osäker effekt på klimatet? Nej, vi måste diskutera alternativa förslag på hur vi kan minska den globala uppvärmningen. Konsekvenserna av de andra målsättningarna kommer också att visa sig. är vi tre partier som vill ta tag i det här, och det är jag mycket glad för. Tillsammans kan vi erbjuda en helt annan politik i de här frågorna liksom i andra frågor. Vi kan erbjuda ett annat motstånd mot EU:s förslag som skadar , och en konservativ regering kommer inte att överimplementera EU-regler. 5 (C): jordbrukspolitik står på tre ben: stärkt konkurrenskraft, stärkt innovation och minskad sårbarhet. Det svenska jordbruket har drabbats av dramatiskt stigande priser på konstgödsel, el, soja och diesel. Kostnadschocken riskerar kortsiktigt att leda till utslagna lantbruk, stoppade investeringar och drastiskt lägre livsmedelsproduktion. Det här är mycket allvarligt för vår försörjningstrygghet och för företagandet i hela landet. Långsiktigt kan kostnadsökningarna även påverka förutsättningarna för den gröna omställningen inom lantbruket. Det handlar ju också om vår grundläggande försörjningstrygghet och om att det finns mat på bordet i orostider. Det är ett mycket allvarligt säkerhetspolitiskt läge. Det är ett helt nytt världsläge tillbaka – sedan angreps av . Miljontals människor är på flykt, och vi vet inte vad som väntar i vår absoluta närhet. ÖB talar om en ökad hotbild mot , och Försvarsberedningen är inkallad för att vidta kraftfulla åtgärder och komma fram till kompletteringar av rådande försvarsbeslut. Som landsbygdsministern nämnde har det civila försvaret tillförts 4,2 miljarder i ökade resurser, men av dessa pengar är det 500 miljoner som går till livsmedel och tryggad vattenförsörjning. anser att detta behöver kompletteras med betydligt mer i närtid för att ta höjd för det sämre säkerhetspolitiska läget. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna har destabiliserat och försökt att underminera EU samt ägnat sig åt gråzonsaktiviteter mot . Hur man reglerar tillgången till naturgas har visat hur sårbart vårt samhälle är och hur beroende vi är. Gödningskostnaderna har gått upp oerhört mycket. Det behövs rejäla omtag. Vi behöver se över de svenska förutsättningarna för primärproduktionen i ett nationellt krisperspektiv. Att ha primärproduktion är också att ha försvarsförmåga och uthållighet. Vi är oerhört importberoende, och när världsutvecklingen går i alldeles fel riktning måste regeringen vidta kraftfulla åtgärder. Vi i har tagit initiativ till en nödmiljard till det svenska jordbruket; det är bra att detta får stöd bland partier. Vi har också yrkat på fördubblad återbetalning på diesel och nedsättning av skatten. Det behövs dock ytterligare åtgärder som främjar svenskt jordbruk både på kort och på lång sikt. 6 (V): Jag tackar för initiativet till den här debatten. Tankarna är naturligtvis med det ukrainska folket och de människor som befinner sig på flykt. De gröna näringarna, som vi debatterar , har en avgörande betydelse för möjligheterna att bygga ett hållbart samhälle. inriktning är att staten genom ekonomiskt stöd, styrmedel och reglering ska bidra till ett jordbruk som brukas hållbart i enlighet med antagna mål, såväl nationellt som globalt, och som stärker självförsörjningsgrad när det gäller livsmedel. Jag tänkte hålla mig till jordbruket och att vi behöver öka självförsörjningsgraden i . Det gör jag inte minst med anledning av det säkerhetspolitiska läget men också med anledning av den klimatomställning som går alldeles för sakta. Klimatomställningen behöver ske omgående, och alla politiska beslut behöver ta hänsyn till den akuta kris vi befinner oss i. Vi befinner oss i ett klimatnödläge och i ett totalt förändrat säkerhetspolitiskt läge. Vi i har föreslagit en stärkning av självförsörjning av livsmedel. För kristider har vi också föreslagit satsningar med regionala center för fossilfritt producerade beredskapslivsmedel och att inför beredskapslager för livsmedel. Sedan lade fram sitt budgetförslag har kostnaderna för insatsvaror för lantbruket ökat kraftigt. Regeringen har gått fram med ett stödpaket, som partierna här ställer sig bakom. Det gör vi också; detta är väldigt välkommet. Att en del går till diesel och blir en del av en dieselsubvention anser vi dock inte vara helt rätt väg att gå, eftersom vi då låser in våra näringar i ett dieselberoende. Vi vill ha kvar pengarna men i stället med fokus på ett generellt stöd till jordbruket. Med det sagt är öppet för att ytterligare stöd kan komma att behövas för att kompensera jordbruket för ökade kostnader. 7 (KD): I den senaste mjölkbondepanelen är de fyra viktigaste frågorna följande: Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna  Lönsamhet och konkurrenskraft. Här lyfter bönderna bland annat fram vikten av att ha samma villkor som lantbrukare i de länder de konkurrerar med samt att ha långsiktiga regler och mål.  Regelverk och företagande. Här efterfrågas ett enklare, tydligare och mindre regelverk.  Livsmedelsproduktion och landsbygd. Panelbönderna undrar vad som egentligen händer med livsmedelsstrategin i praktiken. De säger så här: Är det bara ord, eller är svensk mat och svenskt lantbruk på riktigt för regeringen?  Skatt och energi. Här efterfrågas bland annat sänkta skatter till EU-nivå och sänkt reduktionsplikt. Den lista som jag läste och som vi allihop kan ta del av är grunden för ett annat jordbruksklimat i vårt land. Från att vi antog en livsmedelsstrategi till har det gått . har gått, och vi har inte kommit längre än så här. I strategin står det att lönsamheten och konkurrenskraften ska öka, att regelverket ska förenklas och att självförsörjningen av livsmedel ska öka. Det sa vi 2017. har vi facit i hand. Hur har det gått? Tyvärr har det faktiskt blivit tvärtom. Lönsamheten är sämre . Förenklade regler har ingen jordbrukare sett på gården. Livsmedelsberedskapen är fortsatt . De som var mest glada när vi antog strategin 2017 var många jordbrukare jag träffade på. De sa: Äntligen, , är det framtidstro i bland partierna! säger de så här: Är det bara ord igen, eller är svensk mat och svenskt lantbruk på riktigt viktigt för regeringen? Vore jag minister skulle jag på riktigt bli oroad över att vi inte kommit längre än så här. Jag tänkte avsluta med att läsa upp ett brev jag fått. Rubriken är: Finns det en framtid? Så här står det: Hej ! Vad händer med svenskt lantbruk? Vi har ingen likviditet kvar i animalieproduktionen och lever i bästa fall på rost och röta. Det pratas om krisstöd, men det känns som att ingenting händer. Vi har ingen som kan nå ut medialt och få folk att förstå allvaret. Energipriset har knäckt oss fort. Det finns inga reserver kvar, framför allt inte inom svensk mjölkproduktion. Vi har inte tjänat pengar och därmed inte konsoliderat oss. 8 (L): Att vara lantbrukare är ett livskall. Det är inte så att man blir mjölkbonde för att göra ekonomisk karriär. Man gör det för att man älskar att arbeta med sina händer. Man gör det på grund av kärleken till djuren och sitt stora hjärta för gården. Allt detta gör att man lägger ned sin själ i det som gör att i alla fall jag fick dricka ett glas kall mjölk. Det är en enorm själ bakom det. Det är svårt att leva sig in i hur det är att leva i denna vår bondekultur i . Men hemma med våra tonårssöner, fru ålderspresident, försöker jag föra vidare ett ordspråk jag fick höra av min farfar när jag kom in i köket, la mig på golvet och klagade över min onda rygg och mina skavsår efter en dags hårt arbete på gården: Pojk, det som inte dödar, det härdar. Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna En bonde är van att härdas, men dagens situation är någonting helt annat. Den riskerar nämligen att döda, att släcka den gnista som gör att man orkar kämpa vidare. Därför vill jag rikta mitt tack till er lantbrukare som lyssnar på vår debatt. Tack för att ni fortsätter att kämpa, trots att det ibland känns rimligt att bara lägga marken i träda! Ni som är unga bönder kämpar trots att framtiden ser osäker ut. Ni torkar tårarna från kinderna, som jag har sett. Ni gör det även när ingen ser det. Ni spottar i nävarna och fortsätter. Mina kollegor har sagt det som behöver sägas om de åtgärder vi behöver vidta. Det gäller bränslet, elen, fodret och gödseln. Dessa fakturor måste betalas, inte minst för att vi ska kunna dubbla vår livsmedelsberedskap, vilket behövs. Därför vill vi från Liberalerna säga att vi är villiga att samtala. Vi utesluter ingenting vad gäller samtal, för den situation vi nu har framför oss är krisartad. Om vi lägger ned vårt lantbruk är vi inte en fri nation längre, fru ålderspresident. Då är vi helt utlämnade till andra länders goda vilja i kris och krig. Vi får bara inte lägga oss ned och ge upp. Det om något har den senaste veckans krig i lärt oss. 9 (MP): Fru ålderspresident och landsbygdsministern! Med Putins invasion av har vi alla vaknat upp till en mardröm. Freden i är bruten. Efterkrigstid har blivit krigstid. När initiativet till den här debatten togs såg vi en ansträngd situation där världsmarknadspriset på energi och bränslen hade ökat drastiskt. Svenska lantbrukare hade drabbats av höga priser på diesel, konstgödsel, foder med mera. Med krig i förvärras situationen. Energipolitik är geopolitik är säkerhetspolitik. Jag vill lägga till klimatpolitiken. Klimatpolitiken ger lösningar. Den ger ökat oberoende av olja, gas och uran, men den ger också ett verktyg för att vrida vapnen ur Putins händer. Vi ska inte göda Putins krigskassa. Vi måste stoppa energiimporten från och stoppa finansieringen av kriget. Den som inte gillar tätar sina fönster – så sas det i Ekonomiekot Extra på P1 . Översatt till lantbruket skulle man kunna säga: Den bonde som inte gillar hushållar med diesel och handelsgödsel och satsar på hållbar produktion. Vi måste satsa stort på biodrivmedel och förnybar energi och sänka skatterna på biodrivmedel. Vi måste ge varje lantbrukare, småbrukare, stor spannmålsodlare, ekobonde och trädgårdsodlare ett jordbruksavdrag i stället för ett dieselavdrag. Varje lantbrukare som kan satsa på solel, vindkraft eller biogasproduktion eller energieffektivisera sin verksamhet måste få starkare subventioner av . Vi behöver stärka både hushållens och företagens satsningar på att klara höga elpriser. Lönsamheten i jordbruket har sviktat . rapporterades att tusen mjölkbönder i kan komma att behöva lägga ned. Till landsbygdsministern vill jag säga: Tillsätt en kriskommission! Varje lantbrukare, småbrukare och växthusodlare ska kunna fortsätta, och ungdomar ska kunna ta över lantbruken. Alla lantbruk behövs för vår säkerhet och för vår försvarsförmåga. 10 Statsrådet (S): Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Jag håller med om mycket av det ledamöterna säger, till exempel när det gäller importberoendet. Vi behöver ha ett konkurrensmässigt och miljömässigt hållbart jordbruk, och vi behöver bryta vårt importberoende av de insatsvaror som vi skulle kunna producera själva. Som utskottet vet har både regeringen och länge bevakat frågan om hur vi ska få tillgång till handelsgödsel så att vi kan både så och skörda. Här jobbar tillsammans med EU-länderna, och det finns spännande förslag om hur vi skulle kunna öka vår egen produktion, bland annat i utredningen om ett fossilfritt jordbruk. Regeringen har ökat den långsiktiga satsningen på forskning och innovation på området, och i förra årets forskningsproposition anslog regeringen en halv miljard till forskning om livsmedel, bioekonomi och landsbygder för att det helt enkelt behövdes. Som ni vet har regeringen också aviserat ett kraftfullt stödpaket på just för att regeringen tar ansvar för det svenska jordbruket som vi satsar långsiktigt för att stärka konkurrenskraften. Det handlar som jag sa om att stärka hela livsmedelskedjan med hjälp av forskning, innovation, utveckling och så vidare. Att fler väljer våra svenska säkra och goda produkter syns i handeln. Jag har inga siffror på hur de offentliga köken jobbar med att handla svenskt, men det ska jag ta reda på. Hur ser det ut i regionerna? Mitt parti är inte med i många styren där, men jag hoppas att de använder sig av den förändrade upphandlingspolicyn som gör att de kan handla mer lokalt och regionalt. Och hur ser det ut i kommunerna? Det är genom att inhandla svenska produkter som svenskt jordbruk stärks. Det är en besvärlig situation just , men ser vi ingen påverkan på den svenska livsmedelskedjan. Vi följer dock utvecklingen noga. 11 (M) replik: Att se över upphandlingen av mat är en god tanke, även om den upphandlade maten bara utgör . Icke desto mindre har det ett viktigt symbolvärde att visa att det upphandlas svenskproducerad mat. Många har redan nämnt att svenska jordbrukare säljer sina produkter på en global marknad till globala priser. Det politiken kan påverka är kostnadsläget. Nyss kom en nyhetsflash om nya prishöjningar på drivmedel. Dieseln närmar sig, om den inte redan har passerat, litern. Den miljard som innebär i ökad återbäring räcker inte. måste vi ta bladet från munnen och våga sänka skatten på drivmedel. Är Socialdemokraterna redo? 12 Statsrådet (S) replik: Särskild debatt om den ekonomiska situationen inom de gröna näringarna Jag tackar ledamoten för hans engagemang. Det finns många sätt att stärka konkurrenskraften. Kostnadsökningarna på insatsvaror som handelsgödsel och drivmedel skapar en svårighet för svenskt jordbruk. Därför har jordbruket en nedsättning på 1,93 litern och får med regeringens förslag i vårändringsbudgeten en ytterligare nedsättning på litern, vilket gör nästan litern. Det är också viktigt att nämna de satsningar som görs för att minska importberoendet av diesel. Vi borde kunna producera mer biodrivmedel och biogas själva. 13 (M) replik: Jag tolkar svaret som att Socialdemokraterna inte är redo att sänka dieselskatten i detta läge. Det är många andra kostnader som påverkar jordbruket, och var fjärde lantbrukare säger nu att de ska minska sin produktion . Regelkrångel leder till ökade kostnader. Beteslagstiftningen är ett exempel på det. Vidare krävs det diverse dispensansökningar för biotopskydd och annat, som att ta bort stenhögar och för grustäkter.