prot · H909112 · 2022-05-12 00:00:00 — Det är dock bra att det nu har skett förändringar, och det är väldigt positivt att se att utförsäkringarna minskar vid dag 180. Vi fick dessutom besked från om att människor återgår i arbete utan att behöva ett avslag. Det är en väldigt positiv utveckling, och jag är glad över att vi har kunnat bidra till den. 8 (C): sjukförsäkring har lite olika syften. Ett syfte är att man ska kunna känna att det finns en trygghet om man blir sjuk och inte kan gå till sitt arbete. Ett annat syfte är att ge stöd för att kunna återgå i arbete om man behöver en längre sjukfrånvarotid. Det är viktigt att man kan arbeta utifrån den förmåga man har. Därför utgörs en del av sjukförsäkring av ett stöd genom rehabilitering och i vissa fall en omställning om man inte kan återgå till det arbete man har. Det är också viktigt att sjukförsäkringen fungerar bra för både den som är anställd på ett företag och den som är egenföretagare. Inom sjukförsäkringen finns några förbättringsområden. Jag tänker på förslag för företagare. Jag vill att vi ska se över hur vi kan underlätta för företagare att kunna fortsätta vara företagare även om man blir sjukskriven . Det handlar om att kunna få ha en viss administration av sitt företag, även om man är heltidssjukskriven. Man ska kunna ha lite marknadsföring eller bokföring. Kanske har man någon anställd som behöver sin lön, även om man själv är sjukskriven. kunde vi äntligen rikta ett tillkännagivande inom föräldrapenningen när det gällde just detta. har en majoritet om att man borde kunna få göra en del enklare saker i sitt företag även om man är föräldraledig. Jag hoppas att vi framöver kan få en majoritet även när det gäller företagares möjligheter att göra detta. vill även göra förändringar i fråga om beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten för företagare. Vad är det för inkomst man beräknar för att komma fram till hur hög sjukpenning man ska ha om man är sjuk? Vi vill se att man beräknar detta utifrån historiska inkomster. Vi vill att alla slags inkomster räknas in, till exempel stipendier. De räknas inte in , vilket försvårar för väldigt många kulturarbetare som får sin inkomst via stipendier. Men då dessa inte räknas in som sjukpenninggrundande inkomst blir det svårt att få ihop det hela om man blir sjuk. Det är också viktigt att även tillfälliga inkomster räknas in. Det ska vara enkelt att vara företagare, och man ska kunna känna sig trygg. månadsrapporteras alla inkomster till . I och med det borde det vara mycket enkelt att börja göra beräkningar på historiska uppgifter. Det blir tydligare och enklare för företagaren, och det blir tryggt. I förra veckans debatt framförde jag hur viktigt det är att göra detta inom bostadsbidraget. Det borde kunna funka här också. Jag hoppas att regeringen gör en förändring snabbt. Ytterligare ett förbättringsområde där ser ett behov är stödet för att få en återgång till arbete. Vi vill se möjligheter till fokus på korta sjukskrivningstider inledningsvis i stället för långa. Man bör titta på deltidssjukskrivningarna, och att de får ett större värde än en heltidssjukskrivning. Man ska kunna bidra med den del man kan och få arbeta med det man kan. Det handlar också om en flexibel återgång när man blir allt friskare. är detta låst till exakta procenttal – 25, 50, – när det gäller hur mycket sjukskrivning eller rehabilitering man kan få. Men om man kan jobba borde man kunna få göra det och inte vara låst vid 50 eller 75. Detsamma gäller det antal timmar som man ska förlägga på sin arbetsplats. måste även detta vara jämnt fördelat – . Men för en person kan det både för den anställda och för företaget vara bättre att man jobbar i i stället för i . Det kan handla om restider eller arbetets beskaffenhet. En flexiblare möjlighet till återgång är således viktigt för att det här ska bli bättre. Om man inte kan återgå till sitt arbete behöver man hjälp till omställning. Det handlar inte bara om arbetsprövning på olika ställen utan också om en möjlighet att kunna studera på olika sätt. vill att man ska kunna studera deltid även om man är sjukskriven på deltid. Vi vill se ett skydd för den sjukpenninggrundande inkomsten om man studerar på högskola så att man kan känna trygghet i att göra en omskolning. Det behöver även göras förbättringar som kanske handlar lite mer om olika arbetssätt, inte bara förändring i lagstiftning. Vi måste få en bra och tydlig samordning runt den som har en långtidssjukskrivning. Kunskapen om psykisk ohälsa, som tidigare talare varit inne på, behöver öka. Vi behöver tydliggöra vem som är ansvarig för rehabiliteringen. Är det , arbetsgivare eller hälso- och sjukvården? Hos vem finns ansvaret? Jag upplever att man skjuter det lite åt olika håll och att alla har olika uppdrag. Det är samverkan och tydlighet som kan hjälpa den enskilda individen att kunna komma tillbaka i arbete. Om det inte går måste samarbetet med Arbetsförmedlingen fungera väldigt bra, och man måste jobba gemensamt även om man har olika uppdrag när det gäller att bedöma arbetsförmåga eller vilken nedsättning personen i fråga har. Detta måste fungera bättre. har påbörjat ett väldigt viktigt förändringsarbete. Jag hoppas att de får jobba på med dessa frågor och ta steg för steg. Det behöver de, och det har jag sagt även tidigare. Det är en stor förändring man ska göra i en väldigt stor organisation. Jag har förtroende för dem som leder att kunna ta de stegen så att det blir rätt beslut både utifrån ett regelverk och också för den enskilde individen. Jag vill avslutningsvis säga att vi har en sjukförsäkring i grund och botten som ska skapa en trygghet. Den behöver ha fokus på stöd för människor att kunna återgå. Det behöver vara fokus på bra processer för samordning som gynnar den enskilde individen, och det behöver bli tydligare, enklare och tryggare för företagare. Med det yrkar jag bifall endast till reservation 18, men jag står självklart bakom samtliga reservationer från . 9 (V): har vi haft en illa fungerande sjukförsäkring i . Människor får inte det de har rätt till. Samhället har tappat kontrollen över syftet med socialförsäkringarna, och utförsäkringarna har skett på löpande band. För dem som drabbats har det här förstås fått katastrofala konsekvenser. Det är en enorm skandal och en stor skam för välfärdslandet . Den så kallade rehabiliteringskedjan som Alliansen införde vid makten fungerar inte. Det har i stället blivit en utförsäkringskedja. Vi som är förtroendevalda, valda av folket att representera medborgarna, ska agera handlingskraftigt och inte blunda eller främst agera pratmakare. De löften vi ger ska vi genomföra. Jag har all förståelse för att många tappat tron på politiken av försämringar. Politiker säger en sak men gör en annan. Vi i ska i stället stå för det vi lovat. Vi representerar våra väljare, inte oss själva. Vi kompromissar och är konstruktiva, men vi kräver politiskt inflytande om våra mandat behövs. När våra mandat behövdes i höstbudgeten satte vi en förbättrad sjukförsäkring högst upp på dagordningen. Det var första gången röster krävdes , och då lyckades vi också genomdriva flera stora förbättringar. Utredningarna har förstås regeringen tillsatt, men till dess att ställde kravet låg de och dammade i någon byrålåda på departementet. behövdes i budgetomröstningen, och därför kom också förslagen äntligen till bord. Det är inga småsaker vi pratar om. Fler beviljas nu ersättning, och nivåerna är höjda. Bidragspolitik, säger några i högerblocket. Andra, som , pratar sig varma för sjukförsäkringen men viker ned sig så fort kommer in i rummet. Inga förslag som har inneburit förbättringar har den borgerliga sidan, inklusive , åstadkommit. Det är som har fått igenom förslagen i budgeten. M, KD och SD sänkte i stället skatten igen endast för dem som för tillfället har arbete. Det var det fick till. Därför infördes en ny funkisskatt. Det är en människosyn jag har svårt att begripa. Varför ska min mamma som har halv sjukersättning betala en större andel av sin lön i skatt än jag som är riksdagsledamot? Det är dessutom osannolikt uppseendeväckande att det enda partiet som tycker att den som har sjukpenning och den som jobbar ska betala en lika stor andel av sin lön i skatt är . Där står vi fortfarande helt ensamma. Medan andra pratar agerar vi. Det ska vi göra framåt också. Det har ni mitt ord på. Det är kanske inte så märkligt att högern är emot en förstärkt sjukförsäkring. Det ska löna sig att arbeta, säger de. Men de begriper inte att fungerande socialförsäkringar, dit alla som jobbar avsatt en andel av sin egen lön, är en del av det viktigaste systemet om vi ska ha starka och trygga löntagare i och om det ska löna sig att arbeta. Vi ska i stället misstänka varandra. Den som jobbar ska ställas emot den som är sjuk för tillfället. Den som inte har ett arbete för tillfället ställs emot den som fötts med en funktionsnedsättning. När vi lyckades genomskåda detta, och när vi har sagt ifrån, sagt att vi vill hålla ihop, för att vi vet att är jag frisk men kan det vara jag som är sjuk, har man i stället börjat skylla politikens misslyckande på invandringen. Gå inte på det! Det är politiker som fattar besluten och som har försämrat sjukförsäkringen. Det är politiken och politikerna som kan fatta andra beslut. Det är viljan som saknas, inte möjligheterna. En amerikansk arbetslinje där löneutvecklingen hålls nere har importerats till . I stället för starka omställningsförsäkringar och en kraftfull jobbpolitik har politiker agerat för att göra löntagarna otrygga och fattiga genom rekordlåga ersättningar. Många får inte ens det de har rätt till. De får gå till eller får försöka försörja sig på anhöriga. I stället har skattesubventioner och branschstöd till redan lönsamma företag i mångmiljardklassen genomförts. Under den här mandatperioden har över 30 miljarder av våra arbetsgivaravgifter gått till det. Alliansen genomförde 2008 dagens system. De steg fram som de nya helbrägdagörarna som till skillnad från samlade läkarkår och expertis kunde genom ett trollslag bota 90 000–100 000 människor. Socialdemokraterna och fortsatte tyvärr sedan genom styrningen av att driva en politik som innebar att tusentals personer utförsäkrades. , trots facit i hand, är det flera av de borgerliga partierna som i det betänkande vi diskuterar föreslår att vi ska återinföra den bortre tidsgränsen, den så kallade stupstocken. Det är magstarkt. I går besökte jag Barncancerfondens toppmöte där barn och föräldrar berättade om sin kamp för att få rätt till ersättning. De berättade att man är rädd för att barnens aktiviteter ska innebära att man förlorar sin ersättning, om man väl får en. Vi är alla människor. Den som är riksdagsledamot är lika mycket människa som den som drabbats av kronisk sjukdom och inte kan arbeta. Människor är inte identiska. Vi kan inte och staplas. Vi är inga robotar eller maskiner där nya reservdelar bara är att beställa. Människor ska inte och kan inte kasseras eller sorteras ut. Vi är inte utbytbara. Därför förstår jag inte varför vi byggt en så omänsklig apparat när det kommer till att just bedöma människors sjukdom och arbetsförmåga. Det sociala medborgarskapet har vittrat sönder. Det är kittet som håller oss samman, som gör oss till medlemmar i ett gemensamt samhälle. Skyldigheter och rättigheter måste alla samhällen ha för att fungera, så är det. är det främst skyldigheter som åläggs medborgarna medan makthavarna håller sig med rättigheterna. Vi hoppas nu att det har vänt, och det har det. Det vi ser är bara början. Det är de största förstärkningarna av sjukförsäkringen som genomförs under det här året sedan den försämrades för . Målet i regleringsbrevet som ledde till de stora utförsäkringarna vid dag 180 och dag 365 har fått bort. Fler regler har ändrats så att fler kan beviljas ersättning. Ersättningsnivåerna är höjda. Den som är äldre och har slitit ut sig på jobbet kommer snart att kunna få en trygghetspension. Folk blir inte friskare utan sjukare av den behandling som systemet utsätter dem för. Att inte bli trodd är höjden av förnedring. Det är så man tillintetgör en människa. har tillsammans med alla er som är aktiva i olika upprop och också förändra sjukförsäkringen baxat regeringen och de andra partier framför oss. behöver vi också ge tillbaka till dem som utförsäkrats så att de får upprättelse och ekonomisk ersättning och får sin SGI tillbaka. Jag kommer därför att yrka på just detta – att alla de som kastats ut ur systemet får upprättelse. Det ska den här kammaren få ta ställning till . Jag vet att det bara är som kommer att rösta för förslaget. Men vi ska se till att det blir verklighet . Vi ska se till att människor som gjort allt rätt och gjort rätt för sig också får det de har rätt till. Det ska vi se till tillsammans. Det finns mycket kvar att göra: De skarpa tidsgränserna behöver helt tas bort. Läkarintyg ska gälla som grund. Den som är kroniskt sjuk eller har en funktionsnedsättning måste få rätt till varaktig ersättning. Välfärdslöftet måste återupprättas. kommer att fortsätta att ligga på till dess att alla förändringar är genomförda. Jag yrkar bifall till reservation 3. 10 (SD) replik: Jag känner mig nödgad att bemöta ledamoten när hon framför det som att bara lägger sig platt för och att det bara är som bestämmer. Det enda som gick igenom från budgeten från , oss och menade hon var ett jobbskatteavdrag. Men står ju själv här och pratar om alla reformer som har gått igenom! Har de då inte gått igenom, om det bara var jobbskatteavdraget som gick igenom? Det är , och budget som gäller. Om de här förbättringarna inte var med i budgeten – hur skulle de då ha kunnat gå igenom? Ledamoten står ju själv och säger att vi nu ser alla dessa förbättringar i sjukförsäkringen och att vi ser hur utförsäkringarna går nedåt. Visst kan det vara så att förslagen fanns i Socialdemokraternas budget och att har varit med och påverkat dem. Det säger jag inget om; vi har också varit med och påverkat och lagt fram förslag innan de lades fram från Socialdemokraterna. Men det går inte att säga att det enda som gick igenom var ett jobbskatteavdrag, för det är inte sant! Ledamoten får det också att se ut som att jobbskatteavdraget skulle försämra ekonomin för dem med sjukersättning. Det är inte heller sant. Den budget som gick igenom förbättrade och stärkte ekonomin för dem med funktionsnedsättning och sjukersättning med . Den innehöll också en skattesänkning och en förstärkning av garantinivån. Om vi på alla budgetområden ska se det som att om vi gör en förbättring för någon grupp inom något område försämrar det för någon annan – anser då ledamoten att garantitillägget försämrar ekonomin för till exempel dem med sjukersättning? Jag ser att ledamoten rynkar på näsan åt det, och jag gör också det åt ungefär samma sak: att ett jobbskatteavdrag skulle försämra för dem med sjukersättning. Det gör det inte, för vi har sänkt skatten och stärkt garantinivån. 11 (V) replik: Det är inte topphemligt att alla de förslag som genomfördes inte var en del av den reservation som de här högerpartierna fick till. Alla de förslag som låg i budgeten och också blev kvar var de som hade drivit in. Inte ett enda eget förslag fick in i förhandlingen. är av uppfattningen att vi ska ha ett likvärdigt skattesystem. Du ska betala en lika stor andel skatt oavsett var inkomsten kommer ifrån. är det inte så. Min mamma, som har halv sjukersättning och har jobbat som kommunalare i hela sitt liv, får betala en större andel i skatt på grund av , och budget. Det är så det ser ut. En större andel – det tycker jag är fel. Det tycker är illa. Ledamoten får absolut stå för förslaget och tycka att det är bra att vi ska ha olika skatt på olika inkomst och att sjuka ska betala en större andel skatt. Men jag tycker att det är fel. Min motfråga blir: Vilka krav kommer ledamoten och att ställa på en moderatledd regering? Kommer en moderatledd regering att få lägga fram stupstocken igen, eller hör det ihop med ett krav på att ni ska stödja den? Kommer ni att ställa ett skarpt krav på att de lägger fram de förbättringar som fortfarande inte har gjorts i sjukersättningen för att stödja en moderatledd regering? Jag vet vad svar är. Vi kommer aldrig att stödja en socialdemokratisk regering som inte förbättrar sjukersättningen. Men hur ser det ut för er sverigedemokrater? 12 (SD) replik: I de förhandlingar som skedde nu i samband med budgeten var vi väldigt tydliga med att vi inte vill se några försämringar av sjukförsäkringen och att vi vill se förstärkningar av pensionerna. Det blev inga försämringar av sjukförsäkringen. Det blev i stället så att förbättringarna gick igenom. Vi fick igenom att man skulle budgetera för trygghetspensionen. Även om är kritiska till det gick ändå budgeteringen igenom, vilket visar på att det inte bara är ett parti som bestämmer. Vi kan vara flera partier som bestämmer tillsammans. Det är jätteviktigt för oss att det i en socialkonservativ regering inte ska ske några försämringar i sjukförsäkringen, utan att det ska vara en trygg och human sjukförsäkring. Det är också väldigt viktigt för oss att se stärkta pensioner. Det får vi ta i en separat debatt, men också där har vi sett bevis på att vi tillsammans kan lägga fram förslag på en enormt stor pensionsreform på hela 14,4 miljarder. Detta är viktiga reformer för oss, och det är en viktig linje för oss att försvara en trygg sjukförsäkring och stärkta pensioner. Det har och jag varit väldigt tydliga med i samarbetet. 13 (V) replik: Det glömmer är att nästa mandatperiod, om leder regeringen, kommer ni inte att kunna ha . Det är ju som har fått igenom en pensionshöjning. Det är endast därför era partier som svar på det har försökt att göra någon halvmesyr som innebär hälften så mycket till de fattigaste pensionärerna. Nästa mandatperiod kommer det inte, om leder regeringen, att vara och Socialdemokraternas budgetförslag med förstärkningar av sjukförsäkringen som det tas ställning till. Därför blir min direkta fråga: Kommer att släppa fram en borgerlig regering som inte genomför de redan utredda förbättringarna i sjukersättningen? 14 (KD): Vi kristdemokrater menar att socialförsäkringen ska vara obligatorisk. Den ska vara solidariskt finansierad via det offentliga. Det har varit en styrka i de här tiderna, som har varit svåra och är fortsatt svåra, att vi har valt den vägen inom socialförsäkringssystemet i vårt fina land . I har man haft en annan inriktning, som innebär att mer än var fjärde industriarbetare i detta stora land på andra sidan inte får betalt om de stannar hemma på grund av sjukdom. Det har gjort det amerikanska arbetet mot pandemin klart mycket mer bekymmersamt. För dem som inte drabbas av stadigvarande nedsatt arbetsförmåga är det å andra sidan viktigt med en väl fungerande rehabiliteringskedja. Här ska det finnas tidsgränser och fastställda avstämningspunkter som syftar till en sjukskrivningsprocess som mer ska präglas av aktivitet, tidiga insatser och tydligare regler. Den sjukskrivne ska få en kontinuerlig kontakt med och ett tidigt individuellt stöd. Rehabiliteringskedjan är dock inte utformad för att klara en växande psykisk ohälsa. Det handlar om hur själen och den inre människan mår, hur man är till sitt inre väsen – om hälsan finns där eller inte. Ett utmattningssyndrom är något helt annat än ett brutet ben, utan att rangordna dem sinsemellan. De psykiatriska och själsliga diagnoserna har ökat i alarmerande takt. De står för hälften av alla sjukskrivningar i vårt land. Här måste få bättre metoder och redskap än dem man har att jobba med , och detta utifrån en helhetssyn på människan – en människa som har både det fysiska, materiella och det själsliga, andliga som en del i helheten. har genom ledamoten i socialförsäkringsutskottet ett upprepat antal gånger lyft fram att alla inte kan arbeta av heltid men att målsättningen ändå måste vara att alla ska kunna arbeta av sin egen förmåga. Vi kan inte alla nå , men av vår egen kapacitet är ändå ambitionen och målsättningen. Om vi låter arbetsförmågan och inte arbetsoförmågan vara utgångspunkt blir behovet av mer flexibilitet tydligt. Därför menar vi kristdemokrater att de fasta stegen – de är en aning limmade i trä eller fasthuggna i sten än så länge, med nivåerna 25, 50, 75 och naturligtvis – borde göras mer flexibla och därmed i grunden faktiskt slopas. Tiden för detta har kanske inte kommit ännu, fru talman, men vi ser en väldigt positiv rörelse i folkvalda parlament, vår fina riksdag. Det måste vara möjligt för en person att arbeta de där ytterligare timmarna, de där . Ni märker, fru talman, att jag ändå håller mig till någorlunda jämna procenttal; jag är inte inne på . Det borde vara lite mjukare i kanterna än bara de där i varje fast steg. Vi tror att det skulle vara en hjälp för en framgångsrik rehabilitering för individen, för vårt gemensamma samhälle och också – jag kanske inte ska säga det – en ekonomisk förbättring för det gemensamma. har lagt fram ett antal reservationer. Jag som ny ersättare i socialförsäkringsutskottet ställer mig självklart bakom dem. Men när det gäller det magiska ordet yrka yrkas bifall bara till reservation 34 under punkt 13. Den handlar om flexibel återgång i arbete baserat på motion 2021/22:4213 av med flera. Det är detta jag efter bästa förmåga har försökt att peka på tidigare. Det ställningstagande som reservationen rymmer lyder enligt följande: ”Sjukförsäkringen bör vara individanpassad så att fler så snabbt som möjligt kan komma tillbaka i arbete. Möjligheterna att införa ett mer flexibelt system för sjukskrivningen bör därför utredas, och regeringen bör återkomma med förslag.” Jag tänkte, efter det att jag lämnade denna kammare 2010, få nämna namnen på ett antal ledamöter, utöver : , och , samtliga sverigedemokrater, liberalen , centerpartisten och vänsterpartisten . Jag hoppas uttalet var korrekt, fru talman. De har ställt sig bakom denna reservation. Vi har inga illusioner om att de partier som inte ställt sig bakom denna reservation kommer att trycka på grön knapp , hur vacker den gröna färgen än är. Men vi i välkomnar att det finns en rörelse i riktning mot att allt fler inser det positiva i att ha nya, flexibla steg när det gäller återgång till arbete. För dig och mig som riksdagsledamöter är det faktiskt skillnad om vi jobbar en eller till per dag, eller fem eller mer . Det är det självklart också för den vanlige, gode, hedersamme svensken på väg tillbaka till ett jobb. Det är en vinst för individen och en vinst för det gemensamma svenska samhället. 15 (S) replik: Jag ber om ursäkt i förväg. Jag var tvungen att ta tillfället i akt; jag ber om ursäkt för att jag kidnappar kammaren på detta sätt. Jag vill ta tillfället i akt att hälsa ledamoten välkommen till . Jag fröjdas över dialekt, som ni säkert förstår. Detta, förstår ni kamrater, är första gången i historien som två ledamöter från vår bygd möts i kammaren. Jag tänker inte utsätta ledamoten för att tvingas välja mellan och när det gäller vilken del av vårt land som är vackrast, men jag vill ta tillfället i akt att tacka kammaren för att jag fick stjäla lite tid och hälsa ledamoten välkommen. 16 (KD) replik: Ordet replik är ju det som används i riksdagsordningen. Det känns inte som att det är en replik utan ett varmt och innerligt tack jag riktar till dig, , från i , den kommun mellan och där freden i Brömsebro ägde rum . Det blir lite hembygdsromantik här. Detta är en bygd som jag är oerhört tacksam för att jag fick växa upp i. Och jag är, fru talman, oerhört tacksam mot vår svenska demokrati och för att vi på ett högst medmänskligt plan – ursäkta att jag blir lite berörd – också kan uttrycka denna värme. Jag önskar ledamoten från lycka till i det fortsatta arbetet. Och jag skickar också med att jag tror att den dagen kommer när vi gemensamt i denna kammare enas om flexibla steg när det gäller detta med återgång i arbete. Det samtalet kan vi ta i korridorerna längre fram, men den dagen kommer. 17 (L):