prot · H90957 · 2022-01-21 00:00:00 — Det kan inte vara den största posten i regeringens budget om vi ska vara riktigt ärliga. Det kan inte vara det som hindrar det, utan det måste vara andra saker som gör att vi inte går vidare. De nyttor som dessa 300–400 miljoner skapar i andra ändan är långt mycket större än så. Sedan kan man fråga sig varför som är en datanation och digital nation inte går före i dessa frågor. Det är en så pass viktig fråga. Vår kunskap när det gäller digitalisering borde egentligen vara till nytta för hela EU. Det är lite skämmigt att är före oss i denna fråga. Jag kan inte förstå varför vi inte valde samma väg som dem. gjorde de det ganska tidigt 2013. Det kanske inte riktigt var en stor fråga på bord 2013, men vi var inte långt efter. Vi har också väntat väldigt . När man tittar på näringslivets regelråd, som tar fram de viktigaste punkterna för vad som kan vara viktigt för näringslivet framåt, är detta en del som det tar fram. Att öppna geodata ska vara tillgängliga för alla är en av de enskilt viktigaste frågorna för att kunna utveckla näringslivet framåt. Med det vill jag egentligen påstå att detta inte bara är något för Myndighetssverige utan för hela samhället. Det är där vi gör de största vinsterna. Myndighetssverige kan säkert koppla ihop sig om vi ändå bestämmer oss för det. Men det är viktigt att nyttigheten är öppen för alla och inte bara för myndigheter, kommuner och regioner. Min fråga till ministern var: Vilka åtgärder avser man att vidta för att åstadkomma det som ville utifrån tillkännagivande om öppna geodata? Det har jag egentligen inte fått svar på. Hur har man hanterat tillkännagivandet? Har man noterat att tycker att det är en viktig fråga? Vilka åtgärder har man gjort efter det? Det vore bra att nu få en samlad bild i ministerns sista anförande. 54 Statsrådet (S): Först ska jag säga någonting angående att regeringen menar att det är bekymmersamt att dröjer. Det handlar framför allt om tidsaspekten. Vi har inga signaler på att någonting i genomförandeakten skulle vara gravt oroande för i övrigt. Geodata pekas ut som särskilt viktiga data. Vi utgår från att det också kommer att återspeglas i genomförandeakten. Jag vill också säga några ord om digitalisering av samhällsbyggnadsprocesser, som också nämner i sin interpellation. Utöver att regeringen tar viktiga steg mot att åstadkomma en förvaltningsgemensam digital infrastruktur driver vi på digitaliseringen av samhällsbyggnadsprocessen. Det är extremt viktigt inte minst för bostadsbyggandet. I Lantmäteriets och arbete har det konstaterats att data av hög kvalitet är en förutsättning för en effektivare samhällsbyggnadsprocess. Det är i sig en viktig förutsättning för bland annat fler bostäder. Här har tidigare digitaliseringsuppdrag uppnått flera viktiga delresultat. Men även här återstår mycket arbete för att uppnå en helt digital samhällsbyggnadsprocess. Regeringen har gett i uppdrag att fortsätta sitt arbete med att främja en enhetlig tillämpning av i en digital miljö. Rapporterna bereds i . Den nationella geodataplattformen som nämns i interpellationen är en del av Lantmäteriets uppdrag att bygga upp en digital infrastruktur för data i hela samhällsbyggnadsprocessen. Det ska göra det lättare för bland annat kommuner och byggaktörer att få tillgång till standardiserade och kvalitetssäkrade data, till exempel detaljplanedata. Uppdraget ska slutredovisas . Det pågår också en beredning av förslag om ett moderniserat fastighetsregister som syftar till att möjliggöra ett mer tidsenligt tillhandahållande av fastighetsinformation. Det är dock för tidigt att säga när något förslag kan presenteras. Jag arbetade inte med de här frågorna 2013 när fattade beslutet. Men man kan konstatera att det då inte fanns någon genomförandeakt att vänta på. lever vi under antagandet att den snart kommer. För att undvika dubbelarbete har vi inväntat den. Det blir bekymmersamt om den fortsätter att dröja. Där har vi ingen annan uppfattning. Vi kan också konstatera att det arbete som regeringen ändå gör börjar få resultat. Bara avancerade vi i mätning Maturity Report från plats 23 till plats 16. Vi ska inte stanna på plats 16. Det tror jag att både jag och är överens om. 55 (KD): Vi ska givetvis vara på plats ett. När man jobbar inom det område som ministern och jag jobbar ser man exempel på att planeringsprocessen digitaliseras. Jag tror att det är viktigt inte bara ur effektiviseringssynpunkt utan också ur rättvisesynpunkt. Många kan med detta system behandlas precis likadant alldeles oavsett vilken kommun de är i, och det känns väldigt bra. Jag skulle ändå vilja problematisera lite grann. Låt oss säga att kommissionen säger att detta inte kommer 2022 heller utan att det kommer 2023. Då sitter vi i samma situation igen, och jag tror att som går är ett förlorat år för för just den här delen, som vi skulle kunna utnyttja på bästa sätt. Jag skulle vilja att ministern och regeringen i så fall trots allt påskyndar processen. Det finns ett stöd i för att göra detta om man vill. Skulle man behöva ändra det efter genomförandeakten är väl det i så fall inte svårare än så, om det nu går i rätt riktning. Jag skulle nog helst vilja att ministern säger: Vi kör, alldeles oavsett vad EU gör! Men om EU kommer fram med den är det ju jättebra. 56 Statsrådet (S): Som framgått av denna debatt blir tillgången till data allt viktigare inom allt fler samhällsområden. En ordnad tillgång till data med känd kvalitet är en viktig del av lösningen på flera av våra stora samhällsutmaningar. Precis som har påpekat pekar många undersökningar och utredningar på att det finns stora möjligheter till innovation om man kan göra offentliga data, framför allt geodata, tillgängliga avgiftsfritt. Det finns också stora möjligheter att effektivisera samhället och våra myndigheter. Digital information som är känd och av god kvalitet och en effektiv informationsförsörjning möjliggör för våra myndigheter att fatta kloka och välavvägda beslut inom bland annat samhällsbyggandet. Min och regeringens ambition är givetvis att ska vara ledande vad avser digitalisering och tillgängliggörande av geodata. Jag har ingen annan uppfattning än och ; detta är en viktig fråga. Vi har samma målsättning. Många processer är igång både hos våra svenska myndigheter och, som vi har varit inne på , på EU‑nivå. Som jag sa i mitt inledande anförande har vi för att undvika dubbelarbete velat vänta på genomförandeakt om vilka datamängder som ska tillgängliggöras avgiftsfritt. Som jag också sa i mitt inledande svar och som jag har sagt genom hela debatten är det bekymmersamt att det dröjer. Vi hoppas att nuvarande tidtabell håller. Om inte får vi säkert anledning att återkomma till frågan här i , både jag och . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2021/22:255 om tillfälliga moduler 57 Statsrådet (S): har frågat mig om jag har uppmärksammat problemet med krav på ombyggnad i samband med flytt av tillfälliga moduler och om jag avser att vidta några åtgärder. utvecklar i interpellationen sin tidigare riksdagsfråga ställd till tidigare bostadsminister och menar att det är orimligt att ha ett regelverk som innebär att relativt nyproducerade byggnader måste byggas om för att anpassas till nya krav i byggregelverket bara för att de flyttas till en ny plats. Liksom framhöll i sitt frågesvar håller jag med om att det bör finnas flexibilitet i regelverket för modulbyggnader. I svaret pekade på att det finns flexibilitet i regelverket som omfattar både reglerna för tillfälliga bygglov och möjligheten till avsteg från de tekniska egenskapskraven. Av framgår att kraven vid ändring eller flytt av en byggnad får anpassas och göras avsteg från när det gäller lämplighet för byggnadens ändamål, form-, färg- och materialverkan och tillgänglighet och de tekniska egenskapskraven. Detta ska göras med hänsyn till ändringens omfattning eller syftet med flytten och med hänsyn till byggnadens förutsättningar samt till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning. kan alltså göra en avvägning när en byggnad eller modul flyttas. Av vägledning framgår att det kan vara rimligt att kräva att nya regler uppfylls om de inte medför stora ingrepp och kostnader. Avvägningen görs lämpligen mot den tid som modulen stått, syftet med flytten, användningen av modulen och kostnaderna för åtgärder. Det finns ytterligare en möjlighet att anpassa kraven på byggnader som används . För lokaler där verksamheten förväntas pågå i högst kan ett högre primärenergital och högre eleffekt tillåtas jämfört med vad som framgår av byggregler. poängterar att kraven vid flytt av tillfälliga moduler genererar stora avfallsmängder. Jag vill då slutligen tillägga att frågan om cirkularitet har hög prioritet. Det har bland annat kommit till uttryck i budgetpropositionen , där regeringen har föreslagit att resurser ska avsättas för att stärka arbete med den cirkulära omställningen inom byggsektorn. 58 (KD): Vi vill alla att våra kommuner ska bygga nya bostäder utifrån det behov som finns. har de allra flesta kommuner brist på bostäder. Orsaken till bristen på bostäder kan vi diskutera vid ett annat tillfälle. Men att vi alla vill skapa fler bostäder gör förhoppningsvis att vi kan lyckas i vår strävan att få kommunerna att planera och sedan bygga fler bostäder. Att bygga fler bostäder är inte en isolerad sak, utan man bygger eller förändrar i de allra flesta fall ett samhälle. Man skapar nya behov som behöver tillgodoses i form av samhällsservice. Denna samhällsservice är skolor, förskolor, äldreboenden och förhoppningsvis även att näringslivet flyttar in på platsen. I samband med dessa ny- och ombyggnationer följer allt som oftast ett behov av en ökad förmåga att lösa akuta lokalproblem – alltså inte problem under fem eller utan akuta – tills man lyckas bygga permanenta lokaler för barnomsorg, skola, äldreomsorg, tillfälligt boende eller annat. I dessa fall fyller rentalmoduler en viktig samhällsfunktion. Dessa byggnader har syftet att alltid användas temporärt – – som en brygga mellan det gamla som rivs eller byggs om och det nya till dess att står klart. Det kan vara i samband med en vattenläcka, en brand eller en översvämning eller när behov annars uppstår för , för att ta några exempel. Ministern skriver i sitt svar att har en vägledning kring dessa, men jag hävdar motsatsen. har ingen vägledning som rör tillfälliga moduler, utan det finns en vägledning som rör permanenta moduler, som står än de jag pratar om. Detta skapar problem eftersom det rimligen bör vara betydligt starkare regler för permanenta än för tillfälliga moduler. Där är cloun i detta. Kommunen har att bedöma de tillfälliga modulerna utifrån ett regelverk som är framtaget och anpassat efter permanenta byggnader. Det gör det svårt för kommunala handläggare att göra rimliga och rättvisande avväganden i sina bedömningar. Det gör att verkligheten ser ut så att hyrmoduler byggs om för motsvarande av vad hela branschen faktiskt omsätter. I många fall har modulerna varit i bruk endast ett fåtal år. De bedöms alltså med samma måttstock som byggnader som ska stå i 30 eller eller som har stått . Det kan inte vara rimligt – inte när det ställs mot att modulerna ofta ska lösa akuta behov. Enligt mitt sätt att se på det bör få i uppdrag att ta fram en förtydligande vägledning till kommunerna kring hur man ska förhålla sig till tillfälliga moduler. Det gör också att byggnaderna snabbare kan vara på plats och fylla en viktig samhällsfunktion så att barn kan få barnomsorg, unga kan få skola och äldre och sjuka kan få den vård som behövs. Själva poängen är att man inte ska ställa samma höga krav på tillfälliga moduler som på permanenta moduler. Det finns ett glapp däremellan som vi på ett eller annat sätt måste lösa. 59 Statsrådet (S): Tack till för hans frågor! Jag delar som jag sa i mitt inledande svar ledamotens uppfattning att det bör finnas en flexibilitet i regelverket för modulbyggnader. Regeringen är medveten om att det kan finnas tillämpningsproblem när det gäller hur reglerna för hur flytt av byggnader ska tolkas. Dessa svårigheter liknar dem som finns när det gäller krav vid ändring. Reglerna kring flytt och ändring utgår från att byggnaden är unik och att den måste bedömas i sitt sammanhang med de förutsättningar som finns just där och då. För att minska tillämpningsproblemen arbetar med vägledningar och andra kunskapshöjande insatser. I sin vägledning visar att det kan finnas flera olika skäl till att göra avsteg när en byggnad ska flyttas medan det vid flyttning av till exempel skolbaracker mer sällan finns anledning att frångå kraven eftersom det handlar om lokaler där barn vistas. Om det påtalade problemet bottnar i kunskapsbrist och tillämpningsproblem ska de åtgärder som kan behöva vidtas naturligtvis fokuseras på förbättrad vägledning och inte på att förändra lagstiftningen, precis som är inne på. På säger man sig vara väl medveten om att det kan finnas problem just vid tillämpningen av ändringsregler och reglerna vid flytt av byggnader. Man arbetar kontinuerligt med att förbättra sina vägledningar och har med sig frågan vi diskuterar i det arbetet. Mer övergripande har det faktum att kommuner tolkar regler olika och ibland har egna särkrav varit ett uppmärksammat problem som också blivit föremål för flera utredningar. Regeringen arbetar med att förbättra förutsättningarna för de företag som producerar seriellt eftersom det inte är rimligt att särkraven får negativ inverkan på företag som arbetar med att producera i serier men bygger i olika kommuner. 60 (KD): Grundtanken att tvinga marknaden att ständigt utveckla ny teknik för att minska klimatpåverkan har jag givetvis ingenting emot. Att man skärper kraven i byggregler är bra. Det man kan ställa sig tveksam till är hur miljömässigt hållbart och cirkulärt det är att tillfälliga moduler måste byggas om. måste byggas om. Det blir ganska mycket material som går till spillo. Det hade kanske inte behövts om det funnits regler och tillämpningar som gör att man kan använda dessa moduler även om man flyttar dem en bit. Jag tror att det är något vi borde titta på. Även om jag och säkerligen också ministern gillar cirkulär ekonomi ska man göra på rätt sätt. Det borde vara ett rimligt antagande att nyproducerade moduler har längre hållbarhetstid än 24 eller 36 månader så att man inte behöver göra en ny bedömning efter det. De tillfälliga reglerna borde säga att dessa moduler håller . Sedan är man tvungen att göra en ny bedömning, men det borde vara än 36 månader. Branschen bedömer att spillet vid ombyggnation på grund av BBR-kraven uppgår till ungefär . Trots att kan återvinnas kasseras närmare material. Ur ett miljömässigt perspektiv är det alltså inte lämpligt att göra så här. Jag menar att BBR behöver förtydligas i vissa delar. Jag tror att man kan se över även PBL ur det perspektivet om man vill, kanske inte bara i just denna del men när man gör en större förändring av PBL. En annan lösning är att införa ett nytt begrepp som man exempelvis kan kalla uppställningstillstånd för att förtydliga vad som är flyttbara moduler och särskilja dem från BBR-kraven för nyproduktion. Uppställningstillståndet skulle kunna vara tidsbegränsat och jämförbart med exempelvis tidsbegränsade bygglov. Då gör man det också tydligt att dessa moduler bara är till för och inte , och man kan ställa de krav som behövs på just dem. Ett alternativ eller komplement är det förslag om en mer förutsägbar byggprocess som omfattar bostäder, som regeringen skickade ut på lagrådsremiss . Det finns en möjlighet att hantera det i den delen. Man ska inte klaga på dem som sitter ute i kommunerna och hanterar detta, för de har bara de direktiv och rekommendationer som finns. Det är vi som ska se till att de har rätt underlag, och här finns det en glipa i systemet som vi måste hantera. Det är ganska mycket pengar som går åt. De moduler som man flyttar tillfälligt blir mycket dyrare om man måste bygga om dem varje gång. Det är inte heller någon liten summa. De flesta kunderna är faktiskt kommuner och regioner. Det är med andra ord våra skattemedel som går åt till detta, vilket jag tycker är en icke oväsentlig del att fundera på. Vi behöver pengarna till annat än att bygga om tillfälliga moduler som faktiskt fungerar. Min önskan är att ministern har samma uppfattning som jag, det vill säga att man kanske kan ge ett uppdrag att titta på detta och göra rekommendationer så att kommunerna kan hantera det mycket enklare. 61 Statsrådet (S): påpekar både i sin interpellation och återkommande i debatten att branschen uppskattar att kostnaden för ombyggnationer av moduler enligt de senaste BBR-kraven uppgår till bortåt , vilket motsvarar av branschens omsättning. Krav på byggnader som flyttas genererar således stora kostnader. Om det är ett resultat av att regelverket övertolkas är det olyckligt. Regeringens förhoppning är att arbete med vägledningar ska kunna underlätta tolkningen av regelverket och göra så att dessa stora kostnader inte uppstår. har med sig frågan vi diskuterar i den översynen. lyfter också fram att de ombyggnationer som krävs för tillfälliga moduler genererar stora mängder avfall. Detta är en mycket viktig synpunkt. Byggsektorn svarar för av EU:s sammanlagda avfallsgenerering. Byggsektorn står dessutom för av totala koldioxidutsläpp ur ett livscykelperspektiv. Avfallsfrågan är central när det gäller cirkularitet och en fråga som får allt större uppmärksamhet. Cirkularitet påverkar stora områden såsom ianspråktagande av naturresurser, giftfria miljöer och minskade avfallsmängder. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att arbeta med cirkularitet utifrån flera av dessa perspektiv. Där kommer avfallsfrågan helt säkert att ingå. 62 (KD): När det gäller miljön brukar jag ibland tänka att den bästa trävaran är den man inte använder. Den är bäst för miljön. Den trävara man använder ska man använda så flitigt och bra som möjligt, det vill säga att den ska göra den nytta den kan göra under hela sin livslängd. I detta fall ser jag att vi kanske skapar miljöonytta genom våra regelverk. Vi skulle kunna göra miljönytta. Vi skulle kunna hjälpa miljön på ett tydligt och enkelt sätt. Egentligen är alla vinnare i det – stat och kommuner är vinnare genom att det kanske blir billigare att hyra dessa moduler, och miljön blir vinnare genom att vi inte slänger och gör avfall av dem. Jag tror att ministern och jag har ungefär samma uppfattning. Jag hoppas att ministern tar med sig detta och tittar på om det finns en möjlighet att göra så som jag önskar. Det skulle vara väldigt trevligt. 63 Statsrådet (S): Jag tackar för den här interpellationsdebatten. Förutom det som jag redan framfört i mina tidigare svar vill jag avslutningsvis informera om att genomför en omfattande översyn av byggregler och konstruktionsregler. Den nya regelmodell som arbetar med syftar till att förenkla regelverket och främja innovation och teknisk utveckling, som ett förenklat och konsekvent regelverk med en genomgående likartad struktur och detaljeringsgrad som kan bidra till ett snabbare och billigare byggande skapas. Det pågår en mycket genomgripande omarbetning av regelverket och ett arbete där branschen kommer att få större ansvar för tolkning och verifiering av regelverket. Ändringsreglerna ingår i denna översyn. Då är väl medvetet om de problem vi pratar om tror jag att vi ska invänta vad som kommer både i vägledningar och som resultat av översynen av byggreglerna. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:82 om neddragningarna hos 2017–2020 med anledning av prop. 2021/22:74 En utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar 2021/22:4366 av m.fl. (KD) med anledning av prop. 2021/22:76 Ändrade regler om säkerställda obligationer 2021/22:4354 av m.fl. (V) § 19 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:292 Fyrspåret mellan och av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:293 Återvändarverksamheten av (M) till statsrådet (S) 2021/22:294 Inre utlänningskontroller av (M) till justitie- och inrikesminister (S) § 20 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:840 Kriminalisering av lögn i förhör av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:841 Felaktiga folkbokföringar av (SD) till finansminister (S) 2021/22:842 Ekonomisk självständighet för kvinnor av (SD) till finansminister (S) 2021/22:843 Bränsleprisernas effekt på transportbranschen av (SD) till näringsminister (S) 2021/22:844 De skenande elpriserna av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:845 Skatteupplägg kring aktiehandel av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:846 som utnyttjar de svenska välfärdssystemen av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:847 Förstärkt skattereduktion för vissa grupper av (SD) till finansminister (S) 2021/22:848 Momsbefriade YH-utbildningar av (SD) till finansminister (S) 2021/22:849 Ersättning till rättsliga biträden i brottmål av ClasGöran (S) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:850 Svenska drivmedelspriser av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:851 Stödpaket till kultur- och evenemangsbranschen av (SD) 2021/22:852 skatteavtal av (SD) till finansminister (S) 2021/22:853 Höjd milersättning av (SD) till finansminister (S) 2021/22:854 Hushållens skuldsättning och boprisutvecklingen av (SD) till finansminister (S) 2021/22:855 Olika kommunalskattesatser av (SD) till finansminister (S) 2021/22:856 Förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt av (SD) till finansminister (S) 2021/22:857 Den framtida belastningen på välfärdssystemet av (SD) till finansminister (S) 2021/22:858 Förslaget till ny renskötsellag av i (M) till statsrådet (S) 2021/22:859 Besöksnäringens överlevnadschanser av (M) till näringsminister (S) § 21 Kammaren åtskildes . av förste vice talmannen från dess början till och med § 14 anf. 38 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om ersättare § 3 Anmälan om kompletteringsval § 4 Meddelande om särskild debatt om hedersrelaterat våld och förtryck § 5 Meddelande om särskild debatt om de höga elpriserna i § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 7 Anmälan om faktapromemorior § 8 Ärende för hänvisning till utskott § 9 Svar på interpellation 2021/22:209 om Arbetsförmedlingens tillgänglighet 1 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 2 (L) 3 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 4 (L) 5 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 6 (L) 7 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) § 10 Svar på interpellation 2021/22:218 om bemanningsföretag 8 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 9 CICZIE WEIDBY (V) 10 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 11 CICZIE WEIDBY (V) 12 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 13 CICZIE WEIDBY (V) 14 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2021/22:195 om trygghet för lärare i skolan 15 Statsrådet (S) 16 (M) 17 Statsrådet (S) 18 (M) 19 Statsrådet (S) 20 (M) 21 Statsrådet (S) § 12 Svar på interpellation 2021/22:206 om arbetet med de internationella kunskapsmätningarna 22 Statsrådet (S) 23 (M) 24 Statsrådet (S) 25 (M) 26 Statsrådet (S) 27 (M) 28 Statsrådet (S) § 13 Svar på interpellation 2021/22:215 om åtgärder för att motverka betygsinflation 29 Statsrådet (S) 30 (M) 31 Statsrådet (S) 32 (M) 33 Statsrådet (S) 34 (M) 35 Statsrådet (S) § 14 Svar på interpellation 2021/22:194 om ett ökat småhusbyggande 36 Statsrådet (S) 37 (M) 38 Statsrådet (S) 39 (M) 40 Statsrådet (S) 41 (M) 42 Statsrådet (S) § 15 Svar på interpellation 2021/22:201 om riksintressen 43 Statsrådet (S) 44 (M) 45 Statsrådet (S) 46 (M) 47 Statsrådet (S) 48 (M) 49 Statsrådet (S) § 16 Svar på interpellation 2021/22:253 om öppna geodata – en digital racerbana 50 Statsrådet (S) 51 (KD) 52 Statsrådet (S) 53 (KD) 54 Statsrådet (S) 55 (KD) 56 Statsrådet (S) § 17 Svar på interpellation 2021/22:255 om tillfälliga moduler 57 Statsrådet (S) 58 (KD) 59 Statsrådet (S) 60 (KD) 61 Statsrådet (S)