prot · H90982 · 2022-03-16 00:00:00 — Att över huvud taget ställa krav på nedmontering av public service när den oberoende nyhetsförmedlingen behöver stärkas är enligt min mening under all kritik. Det har aldrig i modern tid varit viktigare med medieaktörer i allmänhetens tjänst som är partipolitiskt och kommersiellt oberoende, som når ut till alla, som har hög legitimitet hos allmänheten och som har starka resurser genom en stabil finansiering. Parlamentariska public service-kommittén uttryckte tidigare att public service är en ”kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare, oavsett om utbudet konsumeras eller inte”. Att bolagen ingår i totalförsvaret och har beredskapsuppdrag som innebär att de ska kunna fortsätta bedriva verksamhet i händelse av krig och svåra påfrestningar på samhället är några av de beslut vi fattade i det nya sändningstillståndet, och det har tjänat vårt samhälle väl. Regeringens och presskonferenser under pandemin och Försvarsmaktens information till allmänheten når den breda allmänheten via just public service. Få områden kan mäta sig med den kolossala omställning som mediesektorn har genomgått . Globaliseringen och den internationella konkurrensen innebär att svenska medieaktörers konkurrenter är globala streamningstjänster, sökmotorer, onlineplattformar och medieaktörer med världsomspännande muskler. Tendensen är större uppköp, som innebär större marknadsandelar och tydligare konsolidering, samt dyrare programproduktioner. Radio och tv i allmän-hetens tjänst Skyddar man inte de ekonomiska förutsättningarna för tidningsbranschen i eller svensk public service är det marknadsandelar som äts upp i den globala konkurrensen av globala aktörer. Att minska anslagen till svensk public service betyder därmed inte att andra svenska medieaktörer gynnas, snarare minskar svenskspråkiga medier som har att bevaka och spegla totalt sett. Det som främst gör att public service-bolagen har ett högt förtroende hos den breda allmänheten är deras breda innehållsuppdrag. De har till uppgift att göra sig relevanta för alla. mediepolitiska motion anger att de vill ha en ny budget‑ och beredningsprocess där man inför varje nytt sändningstillstånd ålägger programbolagen att redovisa reducerad anslagsnivå för verksamheten. mediepolitiska motion uttrycker att kostnaderna för public service ska minska. Vi socialdemokrater är av uppfattningen att svenskspråkiga och minoritetsspråkiga medier som speglar behöver stärkas i konkurrensen med globala aktörer. Det nya säkerhetspolitiska läget borde också mana till viss eftertänksamhet vad gäller förslag som dessa. Ett annat förslag som väcker en del frågetecken är förslag om att införa regelbundna helhetsgranskningar av programverksamheten inom av fristående aktörer. Idéen om regelbundna granskningar går emot själva tanken om att granskningar av program ska ske i efterhand och aldrig bidra till påverkan av innehållet i förväg. Detta gäller även tidigare förslag om att inrätta ett vetenskapsråd. Det har i nuvarande motion dock tagits bort, och man betonar att en granskning ska ske i efterhand. Man har tydligen tagit till sig av den allmänna kritiken. I stället fokuserar på att utveckla exponeringen av rättelser, och man vill att bolagen ska införa ett program där ansvarig redaktör ska gå igenom vad som har gått fel. Är man av uppfattningen att politiken ska hålla armlängds avstånd till programinnehållet bör man verkligen se över sådana förslag. Denna vår genomförs halvtidsavstämningen med , och redan nu kan vi konstatera att efterlevnaden av beslut om sändningstillståndets inriktning genererat en positiv utveckling. hade lokala redaktioner. går man mot 50 stycken i hela landet. satsar massivt på popup-redaktioner som möjliggör bevakning i alla kommuner. Utbildningsradions roll har fördjupats ytterligare då man har bistått utbildningsväsendet under pandemin med digital undervisning, nu också i kommunikationen med barn och unga vad gäller att förstå den säkerhetspolitiska utvecklingen. Därtill har man utökat utbudet av nyhets- och kulturprogram för teckenspråkstalande och minoritetsgrupper. Radio och tv i allmän-hetens tjänst För en månad sedan tog kulturministern emot den statliga offentliga utredningen om innehållsvillkor på internet för public service. Den redogör för hur bolagens programutbud på internet ska omfattas av innehållsvillkoren, såsom granskning, under resterande delen av tillståndsperioden, vilket utskottet länge efterfrågat. Utredningen har även sett över möjligheten att ändra i befintlig ordning för beslut vid förhandsprövning av nya tjänster. ska det slutliga beslutet fattas av regeringen, vilket ett enigt utskott har tyckt är problematiskt. Utredningen föreslår att beslutet i stället ska fattas av Myndigheten för press, radio och tv och att det ska kunna överklagas. Lagändringarna föreslås träda i kraft , förutsatt att beslutar om de grundlagsändringar som krävs. Med det sagt tycker jag att man kan summera denna mandatperiods politiska arbete för att främja ett starkt, oberoende och relevant svenskt public service i allmänhetens tjänst ganska väl. Oavsett vad ledamot uttrycker tycks också förtroendet falla ut väl. Enligt SOM-institutets undersökning anser att de har ett högt förtroende för SVT och att de har det för . anser att public service i hög grad är väl värt priset. Avslutningsvis, fru talman, kommer nästa kulturutskott att få fatta beslut om ett nytt sändningstillstånd och ny medelstilldelning till public service. Jag hoppas att det kommer att ske med en fördjupad insikt om globaliseringens, digitaliseringens och teknikutvecklingens inverkan på mediemarknaden och med en ökad förståelse av hur viktig oberoende och saklig information är i av krigföring och destabilisering och hur det möjliggörs genom desinformation och propaganda. Jag vill sända ett särskilt tack till de journalister, utrikeskorrespondenter och krigskorrespondenter som förser oss med sanningen i då den medvetet utmanas. Med det sagt ställer jag mig bakom förslaget i motionsbetänkandet och önskar avslag på samtliga reservationer. 98 (KD) replik: Detta är den sista debatt som vi har om public service före valet. Jag kan därför inte låta bli att ställa ett par frågor. Först och främst vill jag säga att jag inte är tondöv. Det vill jag klart deklarera. Det sker en halvtidsdialog som är rätt spännande. Formen är att regeringen och de tre public service-bolagen träffas och samtalar. Det må vara okej. Av någon anledning har man fattat beslut om en sådan form. Regeringen och de tre bolagen, men inte oppositionen, träffas alltså. Detta kan dock snart ändras – ja, inte själva formen utan sammansättningen. It is what it is. Min fundering gäller det nya sändningstillståndet. I utskottets betänkande står det att nya sändningstillstånd brukar föregås av utredningar. Jag vill fråga Lawen Redar hur man inom socialdemokratin ser på det som vi föreslår, nämligen en parlamentarisk kommitté som inbegriper alla oss som tillhör och partierna. 99 LAWEN REDAR (S) replik: Radio och tv i allmän-hetens tjänst Tack, , för frågan! Uttalandet om tondövhet riktade jag framför allt till och , men jag kan inkludera med anledning av att jag i det nya säkerhetspolitiska läget ser att vi behöver förstärka den oberoende nyhetsbevakningen. Vi behöver inse att globaliseringen av mediemarknaden gör att programmen kostar och att totalförsvarsuppdraget och beredningsuppdraget innebär ökade kostnader för att skydda programinnehållen och marksändningar. Inför det kommande sändningstillståndet talar allt just nu för att journalistik kommer att kosta mer. Förslag om att bolagen ska minska sitt anslag innebär också att de måste skära ned någonstans. När man har genomfört förslag som detta, inte minst i vårt grannland , har det inneburit att man har varit tvungen att skära i kulturuppdraget. Public services förtroende bygger på att flertalet människor tar del av utbudet. Jag tror att förslaget kommer att skada både programbolagens förutsättningar att bedriva journalistiskt arbete och det som innebär att de får ett ökat förtroende. Jag tror att vi ser en helt annan utmaning . Frågan gällde dock det kommande sändningstillståndet. Vi har i riksdag haft som kutym att tillsätta en parlamentarisk utredning innan vi fattar beslut om ett nytt sändningstillstånd. Så gjordes inför nuvarande sändningstillstånd, och jag har väldigt svårt att se att motsvarande inte görs inför sändningstillståndet 2025. Men det får kommande kulturutskott hantera. 100 (KD) replik: Tack, Lawen Redar, för svaret på min fråga! Det blev i princip ett ja för att vi kan samlas i en kommitté där vi tillsammans skapar ett underlag. Jag ser det som väldigt positivt att alla som har åsikter får uttrycka dem. Det handlar ändå om 8 ½ miljard, vilket är mycket pengar. Alla som är och som arbetar i ska bidra. Vi har dessutom en 2-procentig ökning av anslaget . , 2021, gav det . Jag tror att vi är överens om att demokrati måste få kosta. Alternativet är mycket värre. Men vad är problemet med att vilja lyfta fram frågan om skattepengar och vart skattepengarna går? Jag har här sagt att vi ska lyfta varje tanke som vi har. Det är väldigt mycket pengar. Det gäller att man ändå kan diskutera: Vart går våra pengar, och hur används de? Det är demokratiskt viktigt. Jag ska också tillägga något. har inte Lawen Redar sagt det, så det är kanske lite ofint att nämna det. Man hör ibland att man ska lyfta ut vissa program, På spåret, och sådana saker. Det tycker jag går under uttrycket käbbel. Men det är också någonting som jag här har försvarat utifrån demokratiska aspekter. 101 LAWEN REDAR (S) replik: Radio och tv i allmän-hetens tjänst Jag blir väldigt glad när vill tala om skattemedlen och hur de ska användas. Det finns väldigt många olika områden där den debatten skulle behöva tas. Det gäller inte minst vinstuttagen från svensk skola. Men det är en helt annan debatt. ska vi gå in på frågan om public service. Avslutningsvis är det helt riktigt som uttrycker. Demokrati kostar, journalistik kostar och bevakning av dessa krigshärdar kostar. Totalförsvar kostar, och försvar kostar. Allt detta måste man summera. I ett läge där globaliseringen har tagit fart på det här området innebär det ökade kostnader för programutbuden. Vi vet att minsta lilla anslagssänkning till svenska tidningar och public service innebär att de stora jättarna tar ännu mer av mediemarknadens andelar. Jag tycker att man behöver reflektera över hur mycket av demokratin som kommer att gå miste om dessa ansatser och insatser om man nu minskar anslaget till just public service. Min önskan är att man drar ned anslagen på andra områden men kanske inte det som avser bevakning av demokratin. 102 (SD) replik: Jag känner mig nödgad att gå upp här i debatten. Jag tror helt ärligt att Lawen Redar har missförstått stycket om . Hon menar att det är vi som ska granska det som fälls. Jag kan dementera det. Det stämmer inte. Det är inte vi politiker och riksdagsledamöter som ska granska det som fälls i . Det vi vill är att tillsätta ett organ. Det har framkommit att det råder en diskrepans mellan det som allmänheten uppfattar att granskar och vad den faktiskt granskar. Det är här vi vill rätta till felet, om jag får uttrycka mig så. Det är ett problem att människor tror att man granskar faktafel. Om det senare framkommer att det var ett faktafel i ett program som sedan inte fälldes är det ett problem anser vi. Det handlar återigen om misstro och tillit till public service. menar att det inte är dess uppgift att dubbelkolla och kontrollera fakta. Vi menar att det bör ingå i dess uppdrag. Det är vad vi vill lägga till i uppdrag. Vi kan tala om tillit. Man kan vända på de siffror som Lawen Redar nämnde. Det är som inte har förtroende för public service. Det är som anser att det inte är värt priset. Om man inte känner tillit, varför ska vi då ha public service? Det är väl någonstans grundbulten att man ska känna tillit till det. Då måste man säkerställa att publiken känner tillit till public service. 103 LAWEN REDAR (S) replik: Jag tror inte att jag uppfattade en fråga, men det finns ett resonemang. Om man lyssnar på vad olika företrädare har uttryckt om public service tycker de ena dagen att man ska stänga ned olika radioprogram och älskar de public service. Radio och tv i allmän-hetens tjänst Tittar man på vad de beskriver i sina egna mediepolitiska program vill de ha ett vetenskapsråd som ska granska programinnehållet. Det har de uttryckligen sagt. I denna riksdagsmotion ändrar de detta och uttrycker att granskningen ska ske i efterhand. Det är ett välkommet initiativ. Vi låter programmen stå där de är utan att fingra politiskt på det hela. Det jag klart kan se i den motion som här redogör för är att anslagen till bolagen ska minska. Man motiverar det med att det finns en misstro till public services verksamhet. Man kan fundera på vilka dessa människor är som har en stark misstro till public service och om det inte också är så att dessa människor har en stark misstro till många andra delar av samhällets infrastruktur och funktioner. När man som politisk företrädare får den typen av samtal som redogjordes för tidigare i debatten med kan man fundera på vilket ansvar man har att främja en ökad tillit och inte spä på en sådan misstro. Det gäller att verkligen satsa på att bistå med mer fakta i debatten och försöka bistå med att man som medborgare i har tillgång till fri journalistik. Därmed kan människor vara aktiva aktörer i sitt lokalområde eller i den politiska debatten för att främja bättre förutsättningar. Vi ser en utveckling med destabilisering och krigföring som utvecklas på grund av propaganda och desinformation. Jag tror inte att någon av oss tjänar på att man som partiföreträdare är med och spär på en sådan utveckling. Det är mycket allvarligt. 104 (SD) replik: Mer pengar betyder inte mer tillit. Mer pengar betyder inte att det per automatik blir bättre. Det om något borde väl vi veta med tanke på hur offentlig sektor bedrivs. Mer pengar betyder inte att det är bättre. Det står väldigt tydligt i vår kommittémotion om public service. Det är vår officiella politik på området, oavsett vad Lawen Redar försöker få det att framstå som här. Vi står bakom public service. Det är viktigt att man har public service i en demokrati. Men det är också viktigt att man får lov att kritisera det som man vill göra bättre. Det finns det som vi anser inte görs bra och där det finns förbättringspotential. Public service är viktigt. Det är en viktig grundbult i att förmedla kvalitativ samhällsinformation, för att ha ett brett utbud av svensk och nordisk film och tv-produktion på svenska och för svenska folket producerat i . Det gäller inte minst med det medielandskap vi har . Det är vad de borde ägna mer tid åt. Om de behöver mer pengar, varför kan man inte budgetera om inom befintlig budget? Varför måste public service alltid få mer pengar? Det är det enda svaret som Socialdemokraterna har när de talar om att reformera public service. Det är mer pengar, mer pengar och mer pengar. 105 LAWEN REDAR (S) replik: Radio och tv i allmän-hetens tjänst Det finns en väldigt rolig paradox i argumentationen. För del talar man väldigt ofta om svenskspråkighet och svensk kultur. Det svenska samhället ska speglas. Men i fråga om public service är man beredd att sälja ut stora andelar av den svenska mediemarknaden till globala konkurrenter. Det är public service som gör att vi har granskande journalistik och lokala redaktioner i hela landet som speglar svenska förhållanden. Den framhäver minoritetsspråken, mångkultur och det vårt land utgör. Det ska man helt lämna över till globala aktörer. Det är vad en sänkning av anslaget innebär. Dagstidningarnas tidigare finansiering byggde på annonsintäkter. De äts upp av stora sökmotorer och av globala sociala medieföretag. Vi vet att staten behöver komma in här för att stötta så att vi har kvalitativ journalistik som speglar hela landet. De behöver också få en chans att ställa om i den digitala eran. Vad gäller public service talar den precis på samma sätt. Vi står inför en jättestor utmaning vad gäller globaliseringen av mediemarknaden. Paradoxen i argumentation om att minska anslaget till public service handlar om att man inte vill ha svensk mediebevakning, en demokratisk infrastruktur med stark tillit och en faktamässig nyhetsförmedling. Jag beklagar den positionen. Det är viktigt att fler partier i riksdag, och framför allt av den storlek som utgör, värnar om svenska medieaktörer. 106 (V): Fria, självständiga och oberoende medier utgör ett fundament i bygget av en stabil demokrati. Vi ser hur statskontrollerade medier i försvårar för människor att få en rättvisande bild av vad deras egen armé just nu gör i . Lyckligtvis finns det fortfarande modiga journalister och aktivister som med risk för egen säkerhet försöker tränga igenom den statliga propagandan. I andra länder, där diktaturen har tagit ett ännu starkare grepp och även kontrollerar tillgången till internet, är läget ännu svårare. I finns en lång tradition av tryck- och yttrandefrihet, och dagens medielandskap innehåller en mångfald av privata och gemensamt ägda tv- och radiokanaler och tidningar. Det är via de gemensamt finansierade företagen , och Utbildningsradion, det vi sammantaget kallar public service, och deras breda uppdrag som befolkningen tillförsäkras bland annat opartisk samhällsinformation, nyheter, underhållning och kulturupplevelser. Att såväl journalistiken som hela public service står oberoende i förhållande till politiken är helt grundläggande. Jag hade inte tänkt prata så mycket om opartiskheten , men jag vill i alla fall notera att i sitt inlägg här sätter likhetstecken mellan opartiskhet och att vara invandringskritisk i sin hänvisning till . Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Radio och tv i allmän-hetens tjänst När vi pratar om tillitssiffror och undersökningar om inställning till public service tycker jag att det är viktigt att minnas att alla invånare faktiskt inte tar del av utbudet. Det är väldigt svårt att uppnå hundra procents tillit när människor faktiskt inte ser eller lyssnar på programmen. Jag har sagt detta tidigare här i kammaren, fru talman: Det är väldigt viktigt att vi har kvar det breda uppdraget, som flera tidigare talare har varit inne på. Det är fortfarande kvar på det långa sändningstillstånd som vi här i beslutade om för bolagen. Men det står redan nu klart att flera partier faktiskt är tydliga med att man vill se stora förändringar och nedskärningar för public service under nästa tillståndsperiod. Man kallar det förstås inte nedskärningar, utan man pratar om omstruktureringar, om att vässa utbudet, om ett smalare uppdrag och om en hopslagning av bolagen. Detta breda uppdrag, som inkluderar sportsändningar, familjeunderhållning och barnprogram varvat med kultur, dokumentärer och nyhetsinslag för att SVT och de andra bolagen känns angelägna för så många och kan fortsätta att vara en självklar del i människors vardag trots att vi nu kan välja bland fler plattformar, kanaler och streamningstjänster . Det handlar bland annat om att de gemensamma upplevelserna kan skapa en känsla av samhörighet. Jag besökte genrepet inför finalen av med mina barn. Det var härligt att se hur människor redan på perrongen i väntan på tåget började diskutera de olika finalbidragen med främlingar. Det infann sig också en stor känsla av tacksamhet för att vi lever i ett land där barn kan få känna glädje och dansa när så många barn runt om i världen befinner sig på flykt eller i skyddsrum. Den insamling till som SVT och gjorde i samband med tävlingen och de tidigare delfinalerna i gav närmare 30 miljoner. Det är också en viktig insats som ett stort mediebolag kan göra i det läge vi är i. Det breda uppdraget innebär också lättillgänglig bildning och att det ska finnas en opartisk och tillgänglig nyhetsrapportering även för dem som inte har råd med en tidningsprenumeration eller en betaltjänst. Vi har verkligen blivit varse under pandemin vilken viktig roll public service har haft för att hjälpa oss att förstå det nya viruset och hålla oss uppdaterade om den senaste forskningen. Vi har kunnat se hur Utbildningsradion har stöttat elever, föräldrar och lärare när det blev distansundervisning. När vi nu har en ny kris i form av ett krig med oerhörda konsekvenser för miljoner människor finns SVT och SR på plats med korrespondenter och dagliga intervjuer med experter och ger oss fördjupning och förståelse när det gäller vad som händer. Utbildningsradion har särskilda insatser. , som publiceras , når i princip alla skolor i hela landet och har stort fokus på . Just nu producerar de också nytt utbud kopplat till situationen i . Det är både förklarande och fördjupande program om den aktuella situationen i , om Nato, om krigets lagar och om desinformation, propaganda och yttrandefrihet. Det är grundläggande begrepp som både vuxna och barn behöver lära sig mer om. Radio och tv i allmän-hetens tjänst En målgrupp är också föräldrar, som genom Utbildningsradions program kan få vägledning kring grundprinciperna inom källkritik och dessutom råd när det gäller att kunna ställa rätt frågor till sina barn för att hjälpa dem förstå vad de ser och hör om kriget. och har på olika sätt aviserat rejäla förändringar just för Utbildningsradion. Jag tycker att det är väldigt olyckligt. Det är ett mycket specifikt uppdrag som detta bolag har, och det arbetar på ett annat sätt än de två andra programbolagen. Man har tät dialog med sina målgrupper, och man är ute och träffar elever, lärare och pedagoger för att ta fram sina program. signalerade här inledningsvis att är beredda att ompröva en del av sina förslag. Jag vet inte exakt vad det innebär, men jag blir försiktigt hoppfull i alla fall. Det public service-bolagen nu behöver är ekonomiska muskler för att följa med i teknikutvecklingen, fortsätta utöka sin lokala närvaro runt om i landet och fokusera på ökat utbud för personer med funktionsnedsättning och de nationella minoriteterna. De behöver kunna vara snabba när det händer saker i vår omvärld och fortsätta att ge oss bildning och utbildning. De ska inte behöva fokusera på stora omorganisationer, göra nedskärningar, banta sitt populära programutbud och säga upp folk. har vi kvar på tillståndet för bolagen, och jag hoppas att M, SD och KD använder till att omvärdera sina ställningstaganden. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 107 (MP): För oss i är fria medier liksom en fri kultur och oberoende domstolar grunden för ett demokratiskt samhälle. Public service utgör en mycket viktig del av de fria medierna, och vi som parti värnar dagens breda och oberoende public service. För att kunna utföra det viktiga uppdrag som public service har och nå en bred publik är det viktigt att förutsättningarna för detta finns. Medan vi i denna kammare diskuterar public service pågår ett brinnande krig i . Tack vare modiga journalister som finns på plats får vi veta vad som pågår där. Krigskorrespondenter väljer att åka trots risken att bli skadade eller till och med mista livet. Vi andra kan i lugn och ro läsa i tidningen, se på tv eller höra på radio och snabbt få inblick i den brutala verklighet som kriget innebär. Den journalistiska bevakningen hjälper oss att förstå vad som händer och hur allt hänger ihop. Men krigets första offer är som bekant sanningen. Propaganda och falska nyheter får spridning. Osäkerheten är stor. Många har intresse av att sprida falska föreställningar, misstro och osäkerhet. Informationsspridning blir en del av krigföringen. I det läget är det oerhört viktigt med källkritik och kritiskt analytiskt tänkande. Oberoende journalistik har aldrig varit viktigare än . liksom övriga nordiska länder hamnar i topp på index över demokratiska parametrar om press- och yttrandefrihet, människors nyhetskonsumtion och medborgarnas kunskap om politiska skeenden.