prot · H90984 · 2022-03-18 00:00:00 — Som orsak till detta angavs oro för att utsättas för våld eller hot, underbemanning i ingripandesituationer och risk för eskalerande situation vid ingripanden. nämner att det måste vara tillräckligt med poliser när man jobbar. Ja, och det är det som är problemet. Detta blir till slut kontraproduktivt. Vågar inte poliser ingripa ger det signaler om att man inte kan söka till polisen eftersom det är en farlig arbetsmiljö. Då finns det inte tillräckligt med poliser heller. Det är alltså ytterst viktigt att komma åt denna problematik. Det handlar om att kunna rekrytera nya poliser och om att se till att poliser har en trygg arbetsmiljö. Blir det en normalisering av hot och trakasserier är det oroväckande både med tanke på arbetsmiljön och ur ett lagföringsmässigt perspektiv. Som det är nu är det en oroväckande nivå. Man måste börja titta på detta för att det ska kunna bli någon skillnad. Detta är väldigt bekymmersamt, för kan det även riskera att bli systemhotande för rättsstaten. Polisen finns för medborgarna och ska upprätthålla rättsstaten. Särbehandling signalerar till poliser, kriminella och allmänheten att det är acceptabelt att kränka poliser och att villkoren för polisers anställning medför en skyldighet att acceptera kränkande handlingar. Så får det inte vara. nämner att vi aldrig har haft så många poliser tidigare. Ja, det är mycket möjligt att det är så i fråga om numerären, men det räcker ändå inte till. Då är arbetsmiljön en viktig sak. Poliser är rädda för att utföra vissa arbetsuppgifter, och de hamnar i självcensur. Frågan är återigen: Skulle kunna tänka sig att göra den enkla ändring som jag nämnde tidigare för att det ska bli likvärdigt med vad som gäller för övriga medborgare? 28 Justitie- och inrikesminister (S): Översynen när det gäller kränkningsersättningen är ute på remiss, så att säga, så den jobbar vi med. När remissynpunkterna har kommit får vi se var vi landar någonstans. Men grundförslaget innebär en utökad möjlighet att få kränkningsersättning som polis. Sedan sa jag i interpellationssvaret att polisen har inkommit med en hemställan också om en del övriga frågor som man vill att regeringen ska titta på. Det gäller bland annat exponeringen av namn i offentliga handlingar. Det handlar om sekretess för privata uppgifter, hur det behandlas. Men det handlar också om kriminalisering av gärningar som kränker de anställdas personliga frid – det är så man uttrycker det. Den hemställan arbetar vi med, och vi kommer att återkomma om hur vi ska gå vidare i den delen. Men jag ser också att det kan finnas behov av att göra mer, men vi är inte riktigt färdiga med det arbetet . Sedan vill jag ändå peka på något. försöker man ge en bild av att folk flyr från polisen, att människor inte vill jobba kvar som poliser eller att folk inte vill söka sig till polisen. Men det är en helt felaktig bild. Det är snarare precis tvärtom. Polisen har en väldigt låg personalomsättning. Jag skulle nog vilja påstå att den förmodligen är den lägsta i den statliga sektorn eller bland de lägsta i den statliga sektorn. Personalomsättningen är hos polisen. I den statliga sektorn totalt sett är den . Räknar man bort pensionsavgångarna är personalomsättningen i poliskåren 1 ½ procent. Man kan alltså inte påstå att poliser lämnar yrket till följd av att de inte vill jobba kvar som poliser. Det är snarare tvärtom. Det är en väldigt låg omsättning när det gäller poliser. Jag kan inte tolka det som något annat än att den som är utbildad till polis vill vara polis och jobba som polis. Det är vi naturligtvis väldigt glada för. Det kan också hända att lönefrågan har spelat in. Polisernas löner har ökat ganska kraftigt . Det handlar om nästan . Just poliser i yttre tjänst har fått ett rejält påslag, och det kan förstås också ha haft betydelse. Vi ser även att allt fler söker sig till polisyrket. Vi har rekordhöga tal när det gäller ansökningar – 10 000–15 000 varje gång vi utlyser en ny utbildning till de kanske 1 000 platser som finns då. Det är alltså många, många fler som vill bli poliser . Något som också gläder mig väldigt mycket är att allt fler faktiskt återvänder till polisen. Poliser som har lämnat kåren och kanske varit ute en del i den privata sektorn ser nu att saker och ting händer hos polisen. Man får mycket mer resurser och verktyg, det finns ett mycket större tryck inte minst från politiken och även ett mycket större stöd från politiken . Då känner man att man vill vara med och utveckla detta vidare. Är man polis i botten vill man jobba som polis, och då återvänder man till polisyrket. av dem som har lämnat polisen har återanställts vid polisen, och det är ett väldigt bra resultat. Vi kommer att fortsätta med det här arbetet, för vårt mål är att expandera antalet poliser på ett sätt som jag nog påstår att ingen annan statlig myndighet har varit föremål för, åtminstone . Vi är på god väg med detta. 29 (SD): säger återigen att vi aldrig har haft så många poliser och att så många poliser söker. Då vill jag falla tillbaka lite på detta och säga att det faktiskt är så att av poliserna anger att den viktigaste anledningen att stanna kvar i yrket är lönen, medan av poliserna säger att de aktivt gör någonting för att sluta. Det är alltså inte så bra som försöker få det att låta. Dessutom vill jag komma tillbaka till problemet med självcensur och att poliser inte anmäler påverkansbrott. svarar att de aldrig anmäler påverkansbrott, eftersom de anser att det inte leder någonstans. Självcensuren har ökat, och poliser undviker att utföra vissa arbetsuppgifter. De kanske inte åker in i utsatta områden eller gör inte vissa ingripanden, eftersom de är underbemannade eller rädda för repressalier, subtila hot och så vidare. säger att det ska bli en utökning av kränkningsersättningen, och det är jättebra. Men jag anser att det ska vara likvärdigt med övriga medborgare, och det är det inte. anses det att poliser ska tåla lite mer. Det är det här som är det farliga, för det handlar ju om deras arbetsmiljö. Vad sänder det ut för signaler? Jo, det sänder signalen både till poliser, kriminella och allmänheten att det är okej att kränka poliser. Detta är farligt, för man angriper inte bara den enskilda polisen utan även rättsstaten. Jag undrar därför återigen om kan svara på min fråga om den relativt enkla lagändringen. Skulle man kunna tänka sig att ändra de skadeståndsrättsliga principerna genom att ta bort den del som gör skillnad på poliser och övriga medborgare? 30 Justitie- och inrikesminister (S): När det gäller frågan om kränkningsersättningen har vi lagt en lagrådsremiss, där vi utvidgar möjligheten att få kränkningsersättning i linje med det förslag som utredningen kom med. Det tycker jag är bra. kommer vi att lägga fram en proposition. När det gäller antalet poliser och hur situationen ser ut vet ju alla att vi har all-time-high nu när det gäller antalet poliser, och fler kommer successivt att komma in i poliskåren . Den genomsnittliga lönen för en polis ligger nu på . Det är en ökning med . Det grundavtal mellan och som tecknades 2018 var, påstår jag, ett av arbetsmarknadens allra bästa. Det har inte bara inneburit att genomsnittslönen har ökat utan också att man har kunnat ge poliser i yttre tjänst och dem som jobbar på obekväma arbetstider ett ännu större påslag. Det tror jag har varit nödvändigt. Det pågår också ett särskilt arbete med att titta på lönefrågorna när det gäller . Vi har haft problem med att rekrytera poliser till , och det behöver vi göra nu när vi ser att skjutningarna har ökat och det är problem med våldet här. Den hemställan från som handlar om att minska utsattheten och i viss mån också utöka kriminaliseringen arbetar vi som sagt med, och vi återkommer med besked om hur vi ska gå vidare. För mig är det en viktig fråga att fortsätta att arbeta med för att säkra och trygga polisens arbetsmiljö. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 10 Svar på interpellation 2021/22:382 om elpriset 31 Finansminister (S): har frågat mig dels om jag ämnar göra några justeringar i energiskatten eller momsen på el för att få ned elpriserna, dels om jag ämnar vidta några andra åtgärder för att få ned elpriset på . Elpriserna har stigit , och jag delar den oro som ger uttryck för. De höga elpriserna har uppstått till följd av flera faktorer, framför allt de mycket höga energipriserna på kontinenten. energipriser har ökat kraftigt sedan begränsat sina leveranser av naturgas. Prisökningarna påverkar , eftersom vi är en del av EU:s inre marknad. Det påverkar naturligtvis många svenska hushåll och företag. Därför arbetar regeringen aktivt med många aspekter av den svenska energiförsörjningen. Ett flertal åtgärder har presenterats, både i form av tillfälliga stöd för att bemöta de starka prisökningarna och åtgärder för att skapa långsiktiga förutsättningar både för stabila priser och för en stärkt energiförsörjning. sa ja till regeringens förslag till extra ändringsbudget, där mer än avsätts till en elpriskompensation för hushåll med hög elförbrukning. presenterade jag regeringens åtgärdspaket för att möta de höga priserna på el och drivmedel som vi nu ser till följd av kriget i . En del av paketet är ett förslag om att elpriskompensationen förlängs till att gälla även i södra och . Därutöver föreslås bland annat att bostadsbidraget för barnfamiljer höjs tillfälligt. fattade regeringen beslut om en nationell strategi för elektrifiering och tar genom denna elektrifieringsstrategi ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn. Vidare vidtar regeringen ett flertal åtgärder för att svenska företag ska kunna ha rimliga elpriser och så goda förutsättningar som möjligt att verka på en konkurrensutsatt marknad. Bland annat ökar investeringarna i transmissionsnätet, och årstakten i den utbyggnad som planerar att genomföra är den högsta . Regeringen har även lagt fram förslag för att korta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet. Utöver det har regeringen gett i uppdrag att tätare och mer detaljerat dela information om hur handelskapaciteten i närtid kan ökas mellan elområden samt att bygga ut transmissionsnätet till havs för att underlätta för investeringar i havsbaserad energiproduktion. Regeringen följer utvecklingen noga. ekonomi är stark. befinner vi oss i en situation där det är viktigt att eventuella åtgärder inte i sig driver upp priserna ytterligare. 32 (M): Tack, finansministern, för svaret! Vi befinner oss i en energikris just , men tidigare hade vi världens säkraste kärnkraft. Asea Atom, med den store industriledaren i spetsen, byggde upp världens säkraste och driftsäkraste kärnkraft. Det var vi stolta över i . Det här gjorde Socialdemokraterna tillsammans med för att se till att basindustrin och vår stora exportindustri skulle ha ordentligt med energi. har regeringen avvecklat sex kärnkraftverk – alla i . Det har skapat energikrisen, och regeringen skyller på . Krisen påverkar, men han är inte det avgörande problemet. Det grundläggande problemet är att det finns för lite kärnkraft som ger energi alla årets timmar, inte av årets timmar. går för fullt med olja , det vill säga olja . Hur många långtradare blir det? Om jag räknar rätt blir det 12 långtradare med olja. Dessutom köper vi brunkolsel från både och . Detta är regeringens miljöpolitik. Regeringen pratar om grön omställning. Jag vill hävda att det är brun omställning. Detta har gjort att vi , särskilt , har brist på el. Och det har drivit upp energipriserna radikalt. I har det varit prisnivåer på , vilket är extremt högt med tanke på att priset låg runt . Många hushåll drabbas hårt av detta, särskilt barnfamiljer. Sedan ska vi veta att av hela elpriset är energiskatt och moms. Det är både skatt och moms på skatten. Det är också anmärkningsvärt. Skatten är nu så hög att regeringen vill ge bidrag till hushållen för att ha råd att betala skatten. Det är ett moment 22 vi lever med. Jag förstår att det naturligtvis är en nödåtgärd, men det är rätt anmärkningsvärt. Därtill kommer nätavgifter, som infördes , som stiger. Energibolagen hänvisar nätavgifterna till eftersatt underhåll på näten. Det är alldeles korrekt. Men vad har gjorts tidigare? Exempelvis har statliga investerat i kolkraft i i stället för att renovera elnäten och sköta underhållet. Man har även grävt ned en del. Så fort det blåser mer än blir det strömavbrott på landsbygden. Många villahushåll har elräkningar på 6 000–. De hade tidigare räkningar på omkring 2 000. Det är en enorm höjning, och det tar hårt på familjens ekonomi. Jag kan tycka att man bör överväga att ta bort energiskatten och behålla momsen på elpriset. Momsen är mindre skadlig. Företag drar av den, och även lantbruk lyfter bort den. Så det skulle innebära en radikal sänkning av elpriset – kanske en halvering. 33 (M): Jag bor i , och jag representerar en valkrets som visar mycket av det som är fantastiskt med . Vi har en härlig kustremsa, fina landskap och lite högre temperatur än i övriga landet. I södra finns också många som gör rätt för sig. De går upp , lämnar barnen på förskolan, tar bilen till jobbet, arbetar, sliter, åker hem, storhandlar, städar – och gör detta varje arbetsdag. Min fråga till ministern är: Vad gör den socialdemokratiska regeringen för skåningarna? är nämligen inte rustat för att möta kriser. Det råder hög arbetslöshet i , låg självförsörjning, underfinansierat försvar, skenande elpriser och skenande drivmedelspriser. Det här ska lösas i ett av de länder där man betalar högst skatt i hela världen. Det ska lösas genom att införa ännu fler skatter för att finansiera saker som är statens kärnverksamheter. Socialdemokraterna hävdar att det är , invasion av , som har lett till den situation vi befinner oss i, där vanliga människor som arbetar knappt har råd att ta bilen till jobbet, knappt har råd att skjutsa sina barn till skolan eller knappt har råd att betala elräkningen när den kommer. Men faktum är att redan innan kriget i hade världens högsta drivmedelspriser, och elpriset skenade. Forskare har räknat på detta och har visat att elpriset hade kunnat vara lägre i om det inte vore för att har lagts ned. Det är alltså regeringen som är ansvarig för att situationen är så pass dålig som den är. Naturligtvis har den blivit sämre på grund av invasion, men det är inte enbart därför skåningar har ont i magen när de ska gå upp , köra till jobbet, köra barnen till förskolan och betala sina elräkningar. Jag har ytterligare en fråga till . Utöver att se till att skåningarna kan betala sina skatter med hjälp av bidrag, undrar jag vad som egentligen är den långsiktiga planen och de långsiktiga åtgärderna för att sänka elpriset för skåningarna. 34 Finansminister (S): Det är helt sant att vi har höga energipriser i . De har ökat dramatiskt . hade bland lägsta energipriser. Och det är vad vi har vant oss vid. har ett stabilt energisystem , och vi har både kärnkraft, vattenkraft, en allt större andel förnybar energi, inte minst vindkraft, som har tillkommit . har blivit en allt större exportör av el till grannländerna eftersom har ett så pass starkt energisystem. När började minska gasleveranserna till steg naturgaspriserna i , och det smittade av sig på prisutvecklingen också i . Det såg vi . Då gick regeringen fram med en omfattande elpriskompensation. Till slut valde att ställa sig bakom kompensationen för de ökade kostnaderna eftersom det var det effektivaste sättet att få ut pengar till hushållen. Jag är glad över att ändå släppte igenom kompensationen och inte fastnade i en konstig diskussion om alternativ som inte gick att genomföra. När det gäller kärnkraften måste jag ändå rätta . Regeringen har inte fattat beslut om att stänga kärnkraftverk. Kärnkraften är en viktig del av svensk energiproduktion och kommer att vara det . Däremot har regeringen bestämt att vi inte ska subventionera kärnkraften. Det var en del av den energiöverenskommelse som Socialdemokraterna slöt med bland annat för inte så länge sedan. Efter den energiöverenskommelsen slog sig för bröstet på delningsbilder på nätet och sa att de hade räddat kärnkraften i . Däremot finns energibolag som har ansett att det inte är lönsamt att fortsätta att rusta upp kärnkraften eftersom det kostar mycket pengar att leva upp till säkerhetskraven. Ju äldre kärnkraftverken är, desto större blir kostnaderna för underhåll. Då blir det inte lönsamt längre. De besluten fattas på marknadsmässiga grunder. Låt oss växla över till framtiden. Det är den absolut viktigaste frågan. Hur ser vi till att även fortsättningsvis har konkurrenskraftiga elpriser och att de höga nivåerna sänks? Då krävs stora insatser här och , inte minst på investeringssidan. Det är därför tredubblar investeringarna i transmissionsnätet för att kunna överföra energi mer effektivt, inte minst till . Det är fortfarande mycket lägre priser i norra där mycket av energiproduktionen i sker. Den stora frågan är att vi måste tillföra mer energi till systemet. Vi måste bygga mer kraftproduktion i . Då vill jag säga att vi med tanke på de priser som finns måste bygga mer inte minst vindkraft på kort sikt, för det är det som kan pressa priset. Det gäller inte minst havsbaserad vindkraft, . Om inte även tar sitt ansvar för att bygga mer havsbaserad vindkraft kommer nämligen priserna att öka, och industrin kommer inte att kunna investera. Det är också svaret inte minst i : Vi behöver mycket mer egenproduktion i , och det mest effektiva och snabbaste sättet att skapa det är att bygga ut vindkraften – inte minst till havs. 35 (M): Vi är helt överens om att vi behöver bygga ut energiproduktionen – absolut. Men det är inte havsvindkraft vi behöver ha. Först och främst finns det inga överföringsledningar där ute. Den kostnaden är helt mörkad, men det kommer att behöva läggas på ungefär 5 000 mer per hushåll på nätavgifterna för att bygga de här ledningarna. Det vi behöver är ett nytt verk i Forsmark. Det är planerat för fem kärnkraftverk i Forsmark, och tre är byggda. Det finns plats för två till, och ett till skulle räcka för att ordna elförsörjningen till och . Det skulle ge ström alla årets timmar. Vindkraften ger ström av årets timmar. Blåser det för mycket – jag tror att gränsen går vid – måste man stänga av dem, och blåser det för lite ger det ingenting. har det i princip varit vindstilla ute i skärgården. Det har knappt blåst någonting. Vindkraft är alltså dysfunktionellt. Det är leksaksenergi som bygger enbart på subventioner. Det går aldrig att bygga vindkraft och få lönsamhet; det har aldrig någonsin gått ihop. Staten har pumpat in 80 miljarder i det här, men det är helt dysfunktionellt. Man säger att kärnkraften inte går ihop, men det är ju snedvriden konkurrens. Det är helt galet, det här. Lägg pengar på att bygga kärnkraft i stället för höghastighetståg! Det är nämligen det sämsta man kan göra. Man ska lägga 600 miljarder på att bygga höghastighetståg för att det ska gå fortare att åka från till . Vem som helst kan räkna ut att det är helt korkat. Regeringen har alltså gett direktiv till att bygga havsvindkraft vid kusten. Det kommer att påverka skärgårdsmiljön kraftigt, för det är inte så att de här verken inte kommer att synas, som det sägs – de är lika höga som Eiffeltornet, det vill säga . Det är klart att de kommer att synas lång väg, för så rund är inte jorden även om man kan tro det. Detta gör man i stället för att ge direktiv om att bygga ut kärnkraften med ett verk i Forsmark och rusta upp , så att det blir rimliga elpriser nere i . I har Ica planerat att bygga en ny . har detta fått vänta, för säger att det inte går att garantera elleverans. Vi kan inte garantera elleverans, säger de – . Jag tycker att det är rätt allvarligt att elleverans inte kan garanteras i , på grund av att man inte orkar satsa. Man har inte förmåga och politisk handlingskraft att göra detta. Ökningen av nätavgifterna för att bekosta ny vindkraft kommer att göra att kostnaderna skenar för hushållen. Det finns ingen finansiering av detta. Det krävs tre grova kablar för att föra havsvindkraften i land. Det kommer att bli bökigt. Det kommer att bli markintrång och , vilket jag vet att det kommer att bli motstånd mot. Det finns ett stort motstånd mot detta ute i skärgården, kan jag säga. Hur går det med det kommunala vetot? Det är också under utredning. Regeringen säger att man vill göra en översyn av detta. Ska man ta bort kommunernas makt att bestämma över markanvändningen, eller ska det flyttas till länsstyrelserna? Det är min fråga. 36 (M): Socialdemokraterna får gärna förklara för mig hur man konstruerar en situation där man behöver betala ut bidrag till svenska folket så att svenska folket i sin tur kan betala skatten. Socialdemokraterna får gärna berätta för mig hur man gör det så svårt som möjligt för människor som arbetar genom att höja de skatter som redan är världens högsta. Socialdemokraterna behöver dock inte berätta för mig som moderat vad marknadsmässiga grunder innebär. Det kan väl ändå inte vara marknadsmässiga grunder när Socialdemokraterna aktivt har subventionerat vindkraften med som de säger att det 2040 minsann inte ska få finnas någon kärnkraft kvar i . Det kan väl ändå inte sägas vara marknadsmässigt och en situation där kärnkraften spelar på samma villkor som vindkraften. Jag tycker att vi ska plocka bort alla politiska slogans och catchiga lines och ha en ärlig debatt om energipolitiken. Om man driver energipolitiken mot att vi ska ha ett system som bara innehåller förnybar kraft kommer det att leda till ransonering eftersom man inte kan lagra el. Vindkraften producerar ju inte el när det inte blåser, och solen producerar inte el när solen inte lyser. Det betyder att den el som kommer att finnas kommer att behöva distribueras på olika sätt till konsumenterna, vilket kommer att leda till ransonering. Detta tycker jag att vi ska ha en ärlig debatt om med svenska folket: Vill man ha en hel och ständig energitillgång, som , med kärnkraften som baskraft – eller vill man ha elransonering för att man hellre vill ha enbart förnybar el i energisystemet? Den frågan borde svara svenska folket på. 37 Finansminister (S): Vi kan ha en ärlig debatt. Vi hade en energiöverenskommelse med där vi var helt överens om villkoren för vindkraft och kärnkraft och om att ge långsiktiga spelregler. Varför gick ni i med på den energiöverenskommelsen, och ? Det var ju den energiöverenskommelsen som gjorde att investeringar i ny produktion av energi exploderade i . Det var bara . Då sa ni inte att det var kraftiga subventioner till vindkraften. Då sa ni att ni hade räddat svensk kärnkraft. Jag är för svensk kärnkraft. Jag har inga problem med den. Det finns inget stoppdatum för svensk kärnkraft, och man får bygga nya kärnkraftverk i . Det finns till och med sajter där det är fullt möjligt att bygga kärnkraft och där tillstånden finns. Problemet är att det inte är särskilt lönsamt. Ska vi vänta i 15, 20 eller på ny energi i , ? Vi behöver ju energi . Vi behöver mer energi för att pressa priserna. Vi behöver mer energi så att inte Icahandlaren behöver vänta i 15–på att bygga sin butik. kanske är en bekant person. Hon är borgarråd i och leder för . När jag frågar henne säger hon: Jag ställer mig bakom havsbaserad vindkraft, för behöver det. Vi behöver mer sol, vi behöver kärnkraft och vi behöver även havsbaserad vindkraft. Det är framtiden, och vi måste bejaka den. Vi kan inte backa in . Detta kanske är någon form av internt moderat seminarium, men vi kan inte tacka nej till den typen av extra investeringar i mer energi som vi behöver i . Faktum är att bara de ansökningar som finns gällande skulle kunna dubblera elproduktionen i . Allting kommer ju inte att godkännas – det fattar jag också – men det är enormt många ansökningar. Det bygger dock på att vi i också orkar säga att vi behöver mer energiproduktion i landet. Annars kommer priserna att öka och industrin att tacka nej till nya investeringar. Jag satt med några av de största industriföretagen .