prot · H909122 · 2022-06-01 00:00:00 — Resursskolor är ofta räddningen för många barn och familjer. Inte sällan har man försökt hitta lösningar på den tidigare skolan genom exempelvis en mindre undervisningsgrupp eller en särskild resurs. Alla har fått kämpa. Utöver att barn kommer i kläm prövas föräldrar, relationer och äktenskap, och familjer går isär – allt detta för att samhället inte kan ge barnen det stöd och den hjälp de har rätt till. tar vi ett viktigt steg genom att definiera begreppet resursskola, och vi kommer i närtid att ta ett andra viktigt steg när det gäller mottagning och antagningsregler för att få likvärdig behandling i kommunala och fristående resursskolor. När det gäller finansiering är det väldigt stora skillnader beroende på vilken kommun man bor i och hur detta prioriteras. Här är det rimligt att regeringen tar detta vidare med ; vi invänder ju inte mot att man ska se över föreskrifterna. Vi tror dock att det är otillräckligt, för när föräldrar bett ledamöter om en lösning har vi mötts av regeringens passivitet. Man har inte haft kraft eller kanske inte vilja att lösa detta. Jag är glad över att vi har en bred majoritet som kan kräva att en framtida, långsiktig och förutsägbar finansiering säkras. är öppna för att titta på olika lösningar på detta. Det finns ju lite olika ingångar. En del partier tycker att skolan ska fortsätta att vara ett kommunalt ansvar medan andra partier vill se ett statligt ansvar när det gäller finansiering och styrning. Jag tror att vi måste titta på möjliga kompromisser, men utgångspunkten ska vara att barn ska behandlas lika och att finansieringen säkras för denna resurstäta verksamhet. Detta hoppas vi kunna leverera. 34 (S) replik: handlade min fråga om finansieringen och strukturbeloppet. Jag noterar att helt duckar för den frågan. Min misstanke är att den verkliga anledningen till att avstyrker förslaget om en långsiktig och transparent finansiering också för resursskolorna, nämligen strukturbeloppet, är att är ideologiskt förblindade. Samma proposition innehåller förslaget om att skolors finansiering ska anpassas efter vilket ansvar de har. Det, fru talman, är rädda för skulle gå ut över skolbolagens vinstmarginal. Skolbolagen har en bonus, det vill säga en ersättning, för ett ansvar som de inte har. Det är att erbjuda alla barn i kommunen en skolplats i rimlig närhet till hemmet. I valet som nu hamnar i mellan att å ena sidan bevaka finansieringen för elever med de största stödbehoven och att å andra sidan bevaka skolbolagens vinstmarginal väljer bolagen före eleverna. Det tänker jag är det verkliga skälet till att det inte blev någon förutsägbar och långsiktig finansiering för de fristående resursskolorna. 35 (M) replik: Då tycker jag att vi kan titta på vad som har hänt . Socialdemokraterna har suttit vid regeringsmakten . träffas regeringen och kan fatta beslut. Det betyder att det har funnits ett par hundra tillfällen för regeringen att kunna agera och säkra en långsiktig finansiering av de viktiga resursskolorna. Vad har hänt? Ingenting, fram till att en majoritet samlades i för att helt enkelt styra upp det när man tröttnade på att det inte hände. Vi kommer självklart att efter ett val se till att säkra resursskolornas finansiering. Låt mig påpeka att väldigt många av dem drivs som fristående resursskolor. Efter att ha träffat många barn och många föräldrar som söker sig dit är min erfarenhet att för dem är det helt underordnat om det är kommunen eller en fristående aktör. För dem är det just räddningsplankan att hitta en skolform och en undervisning där det fungerar för deras barn och att de får en lite mer resurstät verksamhet. Jag tycker att vi är svaret skyldiga. Det här är en genomklappning. Det är lätt att prata om att barn ska kunna få undervisning utifrån sina behov. Vi pratar här om barn som har behov av de extra och kanske de största stöden och där samhället ofta har klappat igenom. Så här kan det naturligtvis inte vara. Låt mig avslutningsvis säga följande. refererar till ett kommande lagförslag som ska fatta beslut om som handlar om skolpeng. När det förslaget presenterades fick statsministern och skolministern frågor. Man ställde helt enkelt frågan: Vad händer för små enskilda aktörer, till exempel skolstiftelser? Vad blir effekterna för enskilda kommuner? Då kunde statsministern och skolministern inte ens svara på vad effekterna blir ekonomiskt och praktiskt i detta. Statsministern kunde inte ens svara på om det har gjorts en ordentlig konsekvensanalys av det lagförslaget. Men kan konstatera att det förslag som regeringen lägger fram är dåligt underbyggt och ett hafsverk. Det kommer vi att återkomma till i debatten , fru talman. 36 (C): Den här debatten är viktig inte minst utifrån det som vi har hört tidigare från andra ledamöter i utbildningsutskottet. Frågan om resursskolors förutsättningar och inte minst långsiktiga förutsättningar har upptagit en stor del av den politiska debatten och arbetet i utbildningsutskottet den senaste mandatperioden. Resursskolor är, som vi har hört tidigare, skolor som begränsar sitt mottagande till elever som är i behov särskilt stöd. Det har lyfts fram ett antal olika problem utifrån den situation som finns. Det har handlat om finansieringsfrågan när det gäller de fristående resursskolorna inte minst i . Det har varit ett stort problem och har upptagit en stor del av den allmänna debatten. Det har också framförts ett missnöje med hanteringen av tilläggsbeloppen som kommunerna ska lämna för elever med behov av särskilt stöd. Det finns även en otydlighet i regelverket för skolformen resursskolor. Det gäller inte minst de kommunala resursskolorna. Jag har mötts av ett väldigt stort engagemang från många företrädare, och det har jag märkt också i den tidigare debatten. Det handlar om föräldrar som vill sina barn väl och som genom resursskolorna har hittat en plats för deras barn att få en möjlighet att utvecklas. Det kan kanske vara att elever hittar tillbaka till skolan om de har varit frånvarande på grund av problematik och att de inte har fått det stöd och den hjälp som de borde få för att de ska ha möjlighet att kunna klara målen. Det handlar om huvudmän som har stort engagemang för de här eleverna och den här målgruppen. Inte minst lokalpolitiker från våra olika partier har ett stort engagemang för att möjliggöra och skapa förutsättningar. Det handlar också om speciallärare och specialpedagoger som arbetar med målgruppen. Man får många berättelser till sig om problematiken med regelverket och osäkerheten för elever och huvudmän. Det gäller även sådana saker som hur mycket resurser och tid som speciallärare lägger på ansökningar om tilläggsbeloppen i stället för att ha fokus på att hjälpa eleverna att klara sin skolgång och förbättra stödet där. Det är som sagt oftast elever som har drabbats av skolmisslyckande och som kanske till och med varit hemmasittare. Inom ramen för utbildningsutskottets arbete har vi också haft en rad möten med anledning av detta utifrån de förslag till utskottsinitiativ som har lagts fram. Vi från sida har tagit upp detta inom ramen för januariavtalet, där det var tydligt framlagt att resursskolor skulle utvecklas. Vi har haft ett stort engagemang tillsammans med andra partier om att se till att regeringen levererar på den punkten och skapar förutsättningarna. Det som vi har att behandla i betänkandet är den proposition som ligger till grund för betänkandet. Där tas ett antal steg i rätt riktning. Det blir tydligare bestämmelser i skollagen kopplat till resursskolor. Det tydliggörs också att såväl kommunala som fristående resursskolor är en särskild form av stöd där huvudmannen har ansvar för att bedöma om eleverna är i behov av det särskilda stöd som resursskolorna erbjuder. Vi hanterar också propositionen kopplat till urvalsreglerna. Det är den elev som har störst behov som går först ifall det är fler sökande om platser i kommunala skolor. Som vi hört i debatten kommer vi från utbildningsutskottet att återkomma senare så att vi får likvärdiga villkor för såväl fristående som kommunala skolor när det handlar om urvalsreglerna för resursskolorna. Det blir också ett bemyndigande för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om tilläggsbeloppet. Jag delar bedömningen som vi har hört från flera här. Vi har också en majoritet i utskottet. Det är förhoppningsvis ett bra steg på vägen. Men det kommer att behövas ytterligare åtgärder för att säkra och möjliggöra en långsiktig finansiering för resursskolorna. Det handlar om att öka möjligheten för de eleverna så att de får det stöd och den hjälp som finns. Resursskolorna är en väldigt bra kraft. De är oftast väldigt personaltäta. De fångar upp elever som den övriga skolan inte har lyckats fånga upp. Vi kan konstatera att det under den här mandatperioden har kommit två statliga utredningar som har pekat på behovet av att ytterligare utreda den här frågan om finansiering för resursskolorna. Jag är därför glad att en bred majoritet i utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda och komma med förslag när det gäller förutsägbarhet och långsiktig finansiering för resursskolornas målgrupp och bör tillsätta den utredningen. Jag hoppas att regeringen ser till att genomföra det som utskottet är överens om och som vi kommer att rösta om . Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 9 En ny riksbankslag betänkande 2021/22:KU15 En ny riksbankslag (prop. 2021/22:41 och prop. 2021/22:169 delvis) 37 (S): debatterar vi lagstiftning som reglerar uppgifter och verksamhet. riksbank grundades och brukar därmed betraktas som världens äldsta centralbank. Grundandet föranleddes av en period av hög inflation som slutade i en bankkrasch där människors förtroende för pengarnas värde föll snabbt. Det är därför inte så förvånande att primära uppgift redan från start har varit att upprätthålla ett stabilt penningvärde. är den oberoende en av våra viktigaste institutioner för att upprätthålla ekonomins centrala funktioner. Förutom prisstabilitet ska främja ett säkert och effektivt betalningsväsen. Med dagens beslut tar vi det första steget mot en ny riksbankslag. kommer vi att behandla de grundlagsändringar i regeringsformen och riksdagsordningen som utgör grunden för den nya riksbankslagen för att nästa mandatperiod behandla ändringarna i själva riksbankslagen. Det är ett stort och viktigt lagstiftningsärende som har föregåtts av en parlamentarisk utredning som har jobbat och som efter många samtal landat i noga övervägda förslag. Vi är väldigt glada över att partier i bred enighet har kunnat samlas kring ett gemensamt förslag, något som lägger grunden för att oberoende och höga förtroende ska bestå . Den nuvarande riksbankslagen trädde i kraft i då det ekonomisk-politiska landskapet såg väldigt annorlunda ut. har många saker förändrats, till exempel har vi en rörlig växelkurs samt är medlemmar i unionen. Mot bakgrund av detta fanns det ett behov av att uppdatera lagstiftningen som reglerar . behandlar vi följande ändringar i regeringsformen: Vi förtydligar ansvar i regeringsformen, så att det blir tydligt att det omfattar alla de uppgifter som kommer till uttryck i EUF-fördraget. Det innebär att ansvarar för att utforma och genomföra penningpolitiken, genomföra valutainterventioner, förvalta en valutareserv, främja ett väl fungerande betalningssystem samt utföra andra grundläggande uppgifter. finns ett så kallat instruktionsförbud för myndigheter gentemot . Med detta förslag förtydligas att inte heller får ta emot eller begära instruktioner. Slutligen förtydligas att föreskrifter om utgivning och giltighet av sedlar och mynt ska meddelas genom lag. Betänkandet innehåller också förslag på förändringar i riksdagsordningen som innebär att finansutskottets uppdrag att följa upp och utvärdera verksamhet tydliggörs och stärks. Som bekant ska grundlagsändringar röstas igenom två gånger med ett mellanliggande val, och ärendet planeras därför att tas upp igen efter riksdagsvalet. Av lagtekniska skäl kommer även behandlingen av förändringarna i riksbankslagen att skjutas upp till efter höstens val. Jag vill även belysa några viktiga delar i förslaget till ny riksbankslag eftersom allting hänger ihop. Dagens riksbankslag måste förstås ur ett historiskt perspektiv. Den togs fram i av stor ekonomisk turbulens. karakteriserades ekonomin av hög inflation både i och i omvärlden. Förtroendet för svensk finans- och penningpolitik var lågt. Den nya regimen innebar att inflationen skulle tryckas tillbaka, något som också lyckades. har situationen ändå sett annorlunda ut. En låg och stabil inflation är en förutsättning för att långvarig tillväxt och god reallöneutveckling ska uppnås. Men det är viktigt att komma ihåg att prisstabilitet ska vara just ett verktyg och inte det yttersta målet för den samlade ekonomiska politiken. Målet måste i stället vara en god ekonomisk utveckling och hög sysselsättning. Därför ser vi det som mycket positivt att vi i den nya riksbankslagen klargör att också ska ta realekonomiska hänsyn. Förutom det primära målet om en låg och stabil inflation får en kompletterande uppgift att bidra till en balanserad utveckling av produktion och sysselsättning. Den nya riksbankslagen innebär också att Riksbankens prisstabilitetsmål ska godkännas av . Inflationsmålet är en central del av dagens ekonomiska politik, och vi ser därför positivt på att få en sådan bredare demokratisk förankring av målet. har präglats av coronapandemin, och både finans- och penningpolitiken har vidtagit historiska åtgärder. genomförde omfattande köp av värdepapper som syftade till att hålla nere räntorna och upprätthålla finansiell stabilitet. uppkom frågor gällande riksbanksdirektionens personliga innehav av värdepapper kopplat till just de köp som gjort av företagsobligationer. Detta är förstås en väldigt viktig fråga där vi socialdemokrater tog initiativ till att kalla riksbankschefen till finansutskottet för att han skulle redogöra för hanteringen. Vi välkomnar också att riksbanksfullmäktige tog beslut om en granskning. Vår slutsats av detta är att uppföljning av den redovisning som görs måste bli mycket tydligare och utvecklas framöver. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. 38 (M): För har det varit viktigt med bred enighet i denna viktiga fråga om en ny riksbankslag. Vi har en stark och fristående riksbank. Det i sin tur, fru talman, bidrar till finansiell stabilitet. Det är bra för , det är bra för svenska hushåll och det är bra för svenska företag. Det skapar trygghet för omvärlden i relationer med . är ett litet och exportberoende land i utkant som har en egen valuta. Och vikten av stabilitet är oerhört betydelsefull för svenska företag och deras möjlighet att verka här. Vi tydliggör nu uppgifter och befogenheter på en rad områden för . Vi stärker oberoende men också insynen och öppenheten. Det är en viktig avvägning som alltid måste göras. Men behöver nu också mer tydligt motivera de beslut som man fattar. Det gör att vi kommer att få en bättre kvalitet på de beslut som man fattar när man tvingas motivera dem på ett mycket tydligare sätt. får nu ett fullt mandat att upprätthålla prisstabilitet men också bättre möjligheter att agera i kris, och vi har haft några kriser där det har varit viktigt med olika interventioner. tydliggörs vad kan göra på detta område. Inget regelverk är perfekt. Det finns detaljer som kunde ha blivit bättre och som kunde ha varit något annorlunda. I detaljer kan det absolut finnas ett sådant utrymme. Men det är också viktigt att komma ihåg att när det gäller den här typen av politiska frågor – ramverk – är det viktigt med en bred politisk enighet. Det finns alltid de som vill ha en mjukare hållning till prisstabilitet. Inflationsbekämpning, fru talman, är faktiskt inte det mest glamorösa. Och det kan ibland vara svårt att stå på torget i en valrörelse och prata om det, om man inte just där och då befinner sig i någon form av kris. Det finns inga gratisluncher. De människor som i olika lägen säger att man behöver ha en mildare hållning till just prisstabiliteten – att man kan elda på, att man kan använda både finanspolitiken och penningpolitiken okontrollerat – gör alltid det i tider av god prisstabilitet när allting fungerar och när ramverken är på plats. Det som vi kan lära av historien är att okontrollerad inflation alltid slår allra mest mot dem som har allra minst. Det är alltid de som får bära den tyngsta bördan, dra det tyngsta lasset, när det går åt fel håll. Men det drabbar alla i samhället när man får en okontrollerad prisökning. Inflationen slår också mot företagen och deras möjligheter. Den försvårar transaktioner och handel. kan vi se att vi har en period, inte bara i utan i stora delar av världen, av just kostnadsökningar som slår mot både hushåll och företag. Då ser vi också vikten av att stå upp för de mekanismer som kommer att finnas i den nya riksbankslagen, som gör att vi faktiskt kan upprätthålla god kontroll och ett bra ramverk för prisstabilitet, och som hela i praktiken kan ställa sig bakom. När vi har dessa kostnadsökningar på el, bensin, diesel, mat och boende kommer också den publika debatten i samhället att handla väldigt mycket om inflationen och om att man får allt mindre för pengarna. Men då är det fortfarande så att vi har goda regelverk på plats. Och vi kommer att kunna hantera detta. Det vi ser nu är alltså vikten av just inflationsbekämpning. Det är aldrig populärt i tider av god prisstabilitet, men när vi har en situation som den vi har behöver detta finnas på plats. Jag vill tacka mina kollegor , som var representanter i den utredning som tog fram den nya riksbankslagen och som i nära samarbete med regeringen fick detta på plats. Det har varit ett gott arbete, och jag vill rikta ett tack även till de andra partierna och deras representanter i utredningen för detta goda arbete. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till det liggande förslaget. 39 (SD): debatterar vi betänkande En ny riksbankslag, och jag skulle vilja börja med att sätta in dagens debatt i ett sammanhang. Riksbankslagen är alltså den lag som styr världens äldsta centralbank – vår centralbank . ansvarar för flera grundläggande uppgifter som är avgörande för att samhällsekonomin ska fungera. Man ska tillhandahålla betalningsmedel och ett system för betalningar. Man ska värna penningvärdet genom en låg och stabil inflation, och man ska agera som sista låneinstans till vissa finansiella företag före och under finansiella kriser. Dagens riksbankslag trädde i kraft för , det vill säga i en helt annan ekonomisk-politisk miljö än dagens. De finansiella marknaderna har avreglerats, integrerats och internationaliserats, och betalningsmarknaden har digitaliserats. har gått från fast till rörlig växelkurs och blivit medlem i EU. Världen har genomgått en global finanskris, vilket har resulterat i nya regelverk kring makrotillsyn och för hantering av finansiella företag i kris. Allt detta gör att ställs inför nya frågeställningar – frågeställningar som har blivit svårare att besvara med dagens lag. Exempelvis är mandatet kring finansiell stabilitet uppdelat mellan , och Riksgälden, och i denna kontext finns det frågetecken kring vem som gör vad och vem som egentligen har huvudansvaret. Men det finns även andra tveksamheter kring ansvaret för kontanthanteringen och organisation. Det är mot denna bakgrund som tillsattes 2017, med uppdraget att se över penningpolitikens mål och medel, mandat gällande finansiell stabilitet, kontanthantering, demokratisk granskning med mera. Det vi har på bord är alltså en produkt av en femårig lagstiftningsprocess, och resultatet är en moderniserad och tydligare riksbankslag. Bara som arbetet med den nya lagen har pågått har förutsättningarna förändrats – kanske inte drastiskt, men tillräckligt för att kräva revideringar. På grund av pandemin, den efterföljande ekonomiska krisen och de okonventionella åtgärderna från världens centralbanker kastades nytt ljus över vissa förslag från kommittén. Därför har det i efterhand gjorts parlamentariskt förankrade justeringar av vissa krisverktyg, vilket vi bedömde vara nödvändigt. Därmed har den nya riksbankslagen lagts fram i bred politisk samsyn, vilket är en stor styrka eftersom flertalet förslag har bäring på våra grundlagar. Den nya riksbankslagen innehåller förändringar avseende mål, uppgifter och befogenheter, ansvarsfördelningen, den demokratiska granskningen, organisationen, oberoendet och självständigheten, transparensen och roll i kontanthanteringskedjan. Den största förändringen i förhållande till görs dock i kapitelindelningen, där penningpolitiken respektive det finansiella systemet ges varsitt kapitel. Detta innebär att behöver ta ställning till om en viss åtgärd syftar till att uppnå målet för penningpolitiken, målet för det finansiella systemet eller både och. Därmed skapas förutsättningar för legitimitet, ansvarsutkrävande och kontroll av verksamhet. viktigaste bidrag såväl i kommittén som i den efterföljande dialogen med regeringen var att vi stoppade en inskränkning av oberoende, det vill säga en politisering av prisstabilitetsmålet. har varit en helt oberoende institution, men det har höjts röster – bland annat genom en följdmotion – om att bör ges initiativrätt till precisering av prisstabilitetsmålet. Redan under kommitténs arbete föreslogs det att ska besluta om ett nytt mål . Om det förslaget blev verklighet skulle det skicka svenskt centralbanksoberende decennier tillbaka i tiden och minska den penningpolitiska trovärdigheten. Vår bestämda uppfattning är att prisstabilitetsmålet är heligt i bemärkelsen att det ska hållas åtskilt från partipolitikens kortsiktiga natur. Man behöver inte vara särskilt kreativ för att se ett scenario där politiker med dalande opinionssiffror blir sugna på att lägga i en högre växel i penningpolitiken. Kanske vill de införa nya mål som kräver en mer expansiv penningpolitik i tider av högkonjunktur, när det som krävs snarare är en åtstramande penningpolitik. Därför har försvarat oberoendet under hela processen, och vi är nöjda med det kompromissförslag som vi landade i. I stället för att utsätta målet för en politisk process flyttades initiativrätten till , som ska inkomma med en framställan till som i sin tur godkänner eller förkastar förslaget. Med detta uppnås två saker: Målet blir inte föremål för en politisk process såvida inte själv söker det, och tillåts visst inflytande för folkvalda politiker. har också kämpat för att det överordnade målet fortsättningsvis ska vara att upprätthålla en låg och stabil inflation men att lagstiftningen ändå ska tillåta en flexibel inflationsmålspolitik där bidrar till en balanserad utveckling av produktion och sysselsättning, det vill säga realekonomisk hänsyn. Det blir i så fall en kodifiering av praxis, men det har varit viktigt för oss att vi inte får ett så kallat dualt mål för penningpolitiken. Avslutningsvis har det också varit en prioriterad fråga för att tydliggöra roll i kontanthanteringskedjan så att vi får en långsiktigt pålitlig kontantinfrastruktur i . Sist men inte minst är ordningen för dagen sådan att fattar det första av två likalydande beslut med ett val emellan och att beslutet om förslag till ny riksbankslag skjuts upp till nästa . Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 40 (V): Som flera har sagt är detta formellt en debatt om ett betänkande från , och det formella förslaget som ligger på bordet råder det enighet om. Eftersom det i samband med förslagen om ändring i riksbankslagen också föreslås en del ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen behöver beslut tas i särskild ordning, och förslaget föreslås nu antas som vilande. Förslaget om en ny riksbankslag – inklusive motionsyrkandena från den enda följdmotionen, som kommer från – föreslås också tas upp till realbehandling under nästa , det vill säga efter valet.