prot · H909107 · 2022-05-04 00:00:00 — Det justerade protokollet utkommer eller som talmannen bestämmer. Talare som vill göra anmärkningar mot snabbprotokollet ska anmäla detta den tredje vardagen efter sammanträdet. § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. § 2 Anmälan om faktapromemoria Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2021/22:FPM79 Direktiv om mer konsumentmakt i den gröna omställningen genom bättre skydd mot otillbörliga affärsmetoder och bättre information COM(2022) 143 till civilutskottet § 3 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:235 till 2021/22:4636, 4647, 4657, 4661, 4664 och 4665 till miljö- och jordbruksutskottet 2021/22:4668, 4672, 4673, 4678, 4680 och 4683 till skatteutskottet 2021/22:4644, 4667, 4676, 4681 och 4685 till socialförsäkringsutskottet COM(2022) 142 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2022) 151 och COM(2022) 179 till miljö‑ och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 4 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:FiU23 2021 2021/22:FiU34 Offentlig upphandling 2021/22:UbU20 Forskning 2021/22:TU11 Cykelfrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU23 Vattenvård 2021/22:SfU18 Ekonomisk familjepolitik § 5 Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt betänkande 2021/22:SkU22 Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt (prop. 2021/22:110) 1 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU22 Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt. I betänkandet redogörs det för att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt, det vill säga moms. Förslaget innebär att omsättningsgränsen höjs från dagens 30 000 till per beskattningsår. Höjningen medför att företag med en omsättning på högst inte längre behöver vara registrerade för eller deklarera moms. Förslaget, som medför ändringar i mervärdesskattelagen, syftar till att förenkla för mindre företag och andra aktörer med liten verksamhet. Lagändringen föreslås träda i kraft . Det är angeläget att företagen konkurrerar på lika villkor. Moms ska därför som utgångspunkt tas ut oavsett ett företags storlek och inte påverka företag på olika sätt. För företag med mycket liten omsättning innebär dock administrationen av momsen en i förhållande till omsättningen omfattande arbetsbörda. Regeringen har i flera sammanhang framhållit att det är angeläget att förenkla för de minsta företagen. Ett sätt att göra det är att ge fler möjlighet att bli befriade från att ta ut moms. Den föreslagna höjningen av omsättningsgränsen kommer därför att innebära en förenkling för ännu fler mindre företag som därmed inte längre behöver vara registrerade för och deklarera moms. behöver inte heller administrera deklarationer och betalningar från dem som använder denna möjlighet. En höjd omsättningsgräns kan alltså innebära förenklingar. kan en större höjning skapa negativa effekter, exempelvis konkurrenssnedvridningar, samt öka risken för skattefusk. Vi anser att regeringen har gjort en rimlig avvägning mellan de positiva effekterna av minskade administrativa kostnader å ena sidan och de samlade negativa effekterna å andra sidan. I betänkandet finns det två särskilda yttranden, ett från och ett från . I dessa yttranden framför partierna att man tycker att regeringens föreslagna höjning av omsättningsgränsen är för låg men att man ändå står bakom förslaget. har till skillnad från varit ärliga med att deras ställningstagande med ett yttrande i stället för en reservation beror på att det är M-SD-KD-budgeten som ligger till grund för nivån på höjningen. Det hade varit önskvärt att tydligt redovisat samma sak i sitt yttrande. Nåväl, samtliga partier i utskottet står bakom regeringens förslag och därmed också skatteutskottets förslag, vilket jag återigen yrkar bifall till. 2 (M): Mervärdesskatt, eller moms som vi säger i vardagsspråket, är den näst största intäkt staten har – 550 miljarder . Den lär inte bli mindre . Med en inflation på kommer momsen att bli en ännu större intäkt för staten. Här i handlar ärenden om moms ofta om att ta ställning till undantag och sänkning av momsen på olika tjänster. Nästa ärende är just ett sådant. Det är både dåligt och olyckligt. Politiken blandar ofta ihop momsen med företagens kostnader. Det blir fel, för momsen är statens pengar. Det är en skatt på konsumtion som staten får in. Företagen däremot administrerar momsen gratis eller utan ersättning. Om man vill att företagen ska ha lägre kostnad för en produkt och tjänst är det företagens övriga skatter man ska sänka, inte momsen. sänkte momsen på livsmedel från till i syfte att barnfamiljerna skulle få lägre matpriser – ett lovvärt försök som slog helt fel. Priserna gick ned med 2–. Övriga hamnade i andra fickor, inte hos barnfamiljerna. En väl fungerande konkurrens är grunden för rätt prissättning på varor och tjänster. föreslår regeringen en höjning av golvet för att redovisa moms på omsättning från 30 000 till 80 000 för mindre företag. Detta är ett steg åt rätt håll. Dock är det alldeles för lite. Snittet inom EU ligger på 300 000. vill alltid vara det land inom EU som är bäst i klassen på att följa EU-direktiv och förslag – dock inte när det gäller villkor för små företag. Rimligen borde vi höja gränsen till EU-nivå. Detta skulle också göra det enklare att starta nya företag. Det är ju så att för många som startar sitt första företag, kvinnor och kanske yngre som haft en anställning och vill pröva sina vingar, är det krångligt. Det är inte helt enkelt. Första krånglet är när man ska registrera sig hos . Det är inte okomplicerat, kan jag säga – och jag har drivit företag , så jag vet hur det ligger till. Det måste bli enklare att starta nya företag, och då måste man förenkla regelverket. Man behöver också göra det mer transparent med lika konkurrens inom EU. Om vi vill få fart på är det lägre skatter på arbete som behövs, inte lägre moms. Jag hänvisar till särskilda yttrande i ärendet. 3 (S) replik: säger två saker i sitt anförande som jag inte riktigt får att gå ihop. Å ena sidan säger han att det är fel att sänka momsen. Å andra sidan hänvisar han till ett yttrande där man tycker att sänkningen borde vara ännu större. Jag tänkte fråga hur han får det här resonemanget att gå ihop. 4 (M) replik: Det är ju så att även om du inte är momsredovisningsskyldig får du betala momsen på varorna, men du kan inte reglera det med dina intäkter, så staten får alltid in sina pengar. Så fiffigt ligger det till med momsen. Det här innebär alltså ingen sänkning för staten. Det innebär mindre byråkrati för mindre företag att höja gränsen för momsredovisning. 5 (S) replik: Jag är inte riktigt säker på att uppfattade min fråga. Han svarade i alla fall inte på den. Som jag hänvisade till i mitt anförande talar om att anledningen till att de har ett särskilt yttrande är att de egentligen vill ha en högre omsättningsgräns. Men eftersom det är deras budget som ligger till grund för det här har de avstått från en reservation. har inte gjort det, och i sitt anförande säger å ena sidan att man borde höja och å andra sidan att man inte ska sänka momsen. Jag förstår fortfarande inte hur han får ihop sitt resonemang. 6 (M) replik: Vi har för det första inte reserverat oss, utan vi har ett särskilt yttrande. Nummer två: Momsen får staten in på de varor som säljs. Detta handlar om att mindre företag inte ska behöva redovisa momsen – den går direkt in när man handlar varor. Däremot förlorar staten på den del i detta som gäller tjänstesidan i företagen, men det är marginellt. Det handlar om att få igång nya företag. Roten i samhället är små företag, inte att ta ut höga skatter. Momsen bör i grunden vara enhetlig. Däremot kan man ha undantag för mindre företag när det gäller att redovisa momsen. 7 (SD): Vi diskuterar höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt. Enligt förslaget höjs omsättningsgränsen för befrielsen från 30 000 till 80 000. En ytterligare höjning av omsättningsgränsen skulle innebära att anmälningsprocedurer för varor och tjänster enligt EU-direktivet 2015/1535 aktualiseras. Anledningen till gränsen på 80 000 i årsomsättning är att den ryms inom EU:s mervärdesskattedirektiv , som tillåter länder att momsbefria företag under en viss omsättning. Uppsåtet med att befria småföretagare är att de ska få lägre administrativa kostnader för mervärdesskatt. Fördelen är störst för de företag som arbetar direkt mot slutkonsument. De företag som befrias från mervärdesskatt kan sänka priset eller, nu i dagarna när inflationen stiger och alla priser höjs, undvika att höja priset. Förändringen medför att moms som företaget betalar inte heller kan dras av. En beskattningsbar person som skattebefrias kan välja att tillämpa de allmänna mervärdesskattereglerna. Detta gäller ofta för nystartade företag och för företag som säljer till andra företag som inte är momsbefriade. Remissinstanserna har yttrat sig. , , , och är tveksamma till förslaget då de anser att det skulle ha sambehandlats med betänkandet Mikroföretagskonto – schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen, SOU 2021:55. Om så hade skett hade kanske resultatet blivit annorlunda. Man måste göra mer för att små företag ska kunna växa. Det bedöms att 80 000 företag uppfyller villkoren. av dessa företag är privata, enskilda näringsidkare. Av dessa företag som kan bli mervärdesskattebefriade är det 60 000 företag som måste ansöka om att bli momsbefriade. Man beräknar att 20 000 nya företag kommer att få automatisk befrielse det år reglerna införs. Vilka branscher är då mest gynnade? Jo, det är jordbruk, skogsbruk och fiske, som står för . Nummer två är juridik, ekonomi och vetenskap, . Slutligen ställer vi oss bakom regeringens förslag och ser fram emot en utvärdering. Vi ser detta förslag som ett första steg och ser med förväntan fram emot nästa steg. 8 (KD): Det här ärendet handlar om att gränsen för vilka företag som ska vara befriade från moms ska höjas. är man befriad från moms om man har en omsättning som understiger , men i och med det beslut som vi kommer att ta höjs gränsen till . Vi kristdemokrater välkomnar och stöder denna höjning, som kommer att förenkla regelverket för de allra minsta företagen. Det här är ett steg i rätt riktning, men det kommer att behövas ytterligare steg på den här vägen. Det är värt att notera att omsättningsgräns är låg i förhållande till många andra EU-länders. Vår omsättningsgräns kommer att vara låg även efter den höjning som görs . Den genomsnittliga omsättningsgränsen i EU är , alltså mer än . Det är tio gånger högre än den gräns som gäller i och nästan fyra gånger högre än den gräns som kommer att gälla . Detta är den genomsnittliga gränsen, herr talman. Det är 14 EU-länder som har omsättningsgränser som ligger över genomsnittet. Det finns 2 EU-länder som inte har någon omsättningsgräns alls, men av de övriga 25 som har omsättningsgränser ligger lägst. Efter den höjning som vi beslutar om här kommer att ligga näst lägst. Detta innebär att de skattemässiga förutsättningarna är sämre i jämfört med i många andra EU-länder. Det innebär mer krångel i än i många andra EU-länder för de allra minsta företagen. Detta är skadligt för konkurrenskraft. Vi kan inte ha sämre förutsättningar för företag än andra EU-länder. Därför måste det steg som tas följas av fler steg så att förutsättningarna att starta och driva småföretag i inte är sämre än i andra EU-länder. Vi kristdemokrater säger ja till utskottets förslag, men vi kommer att verka för att denna fråga ses över igen i syfte att höja omsättningsgränsen för moms ytterligare. 9 GULAN AVCI (L): Även Liberalerna står bakom regeringens förslag och välkomnar de förändringar som föreslås i propositionen om höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt. Det lyfter bort en stor börda från de små företagen när den ekonomiska och administrativa bördan minskar. Men jag vill understryka att det behöver göras betydligt mer för att fler ska våga starta företag och för att befintliga företag ska kunna växa. Trots de förändringar som görs för att höja omsättningsgränsen från dagens 30 000 till kommer fortsatt att ha betydligt lägre gräns för befrielse från mervärdesskatt än de flesta andra EU-länder, vilket även påpekats av andra ledamöter. Därför anser även vi liberaler, likaväl som , att det behöver göras en översyn av hur omsättningsgränsen kan höjas ännu mer. Om ska vara ett konkurrenskraftigt land och om våra företag ska kunna vara med och konkurrera på lika villkor på den globala marknaden behöver vi stärka upp det svenska näringslivet rejält för att skapa större attraktionskraft för företagandet i . möts många företag, inte minst de små företagen, av en mycket tung administrativ börda. Därför är det angeläget att fortsätta minska den administrativa bördan. Liberalerna har under den här mandatperioden bidragit till att många viktiga förändringar har skett för att stärka inte minst det svenska näringslivet. Vi har förlängt expertskatten, och det har gjorts i en kombination av sänkt bolagsskatt med ett nytt avdrag för investeringar. Vi har utvidgat FOU-avdraget och sänkt arbetsgivaravgifterna rejält, och mycket annat har gjorts. Vi tror att det är genom ett bra företagsklimat som nya företag kan startas, befintliga företag kan växa och stora företag kan bli mer konkurrenskraftiga internationellt. Det krävs fler strukturreformer. Det krävs skattelättnader för företag och avlastning av den administrativa bördan. Det är tre deviser som vi liberaler jobbar efter. Mycket kommer att göras även nästa mandatperiod. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag. 10 (C): Det vi ska diskutera här är en sak som kan vara strulig för de allra minsta företagarna, nämligen omsättningsskatten och skyldigheten att redovisa den. Vi vet att det inte är myndigheter som skapar jobb i det här landet. Det är människor – människor som har en idé, som väljer att satsa på den, som startar ett företag och brinner för den grundtanke de har och för att försöka hjälpa andra med just det som de håller på med. För att fler ska våga göra detta är det naturligtvis otroligt viktigt att vi gör allt som står i vår makt för att förenkla för människor att just ta detta steg och våga bli företagare. Det handlar om att våga ansöka om F-skatt, fastän det kanske känns lite läskigt. Det är inte statens uppgift att lägga hinder i vägen. Naturligtvis ska staten alltid försöka behandla alla sina medborgare lika. Det finns en god idé om att samma skatteregler ska gälla oavsett vem man är och vilket företag man driver. Men vi kan heller inte blunda för att många och krångliga regler lägger en oproportionerligt stor börda på de allra minsta företagen. Därför tycker , precis som många andra här, att det är viktigt att vi höjer omsättningsgränsen, gärna ytterligare. Men det står inte i vår makt att ensamma göra detta, utan det handlar också om att vara pådrivande på europeisk nivå för att förändra regelverket. ställer sig därför klart bakom att vi höjer omsättningsgränsen och fortsätter att arbeta för att höja den även långsiktigt. 11 (S) replik: I går besökte skatteutskottet en av sina favoritmyndigheter, nämligen skattemyndigheterna. Skattemyndigheterna är ju jätteviktiga i arbetet med att säkerställa att konkurrensen inte snedvrids. Jag uppfattade att sa att myndigheter inte skapar jobb, men de skapar i alla fall bra konkurrens genom att bidra till att få bort företag som sysslar med svarta pengar och inte håller sig till regler när det gäller utsläpp, klimat eller arbetsmarknad. Jag vill bara ha en kommentar från : Visst behövs en del myndigheter också? 12 (C) replik: Självklart behövs myndigheter! Det handlar om att vi ska ha ett regelverk som fungerar, som är tydligt för alla och som ser till att de som konkurrerar på osjysta villkor inte har någon möjlighet att göra det. Jag tror inte att det här förslaget kommer att innebära att någon i större utsträckning kommer att ha möjlighet att konkurrera på osjysta villkor, utan det handlar om att lyfta en börda från de allra minsta företagen och göra det lite lättare att våga ta det första steget för dem som vill starta ett företag. 13 (S) replik: Som jag sa i mitt anförande är det just den bedömningen som regeringen har gjort. Man har hittat en rimlig balans i förslaget mellan å ena sidan att minska krånglet och å andra sidan att inte snedvrida konkurrensen. Just gör ett fantastiskt bra jobb när det gäller att säkerställa att vi får bort osunda företag som konkurrerar på orimliga villkor i förhållande till de företag som är seriösa. 14 (C) replik: gör ett jätteviktigt arbete där. Grunden för deras arbete är att vi har en sund och bra lagstiftning, stiftad här i , så att de kan upprätthålla detta. Om den saken är vi överens. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) § 6 Ytterligare sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer Ytterligare sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer (prop. 2021/22:96) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under § 15.) § 7 Företag, kapital och fastighet betänkande 2021/22:SkU14 Företag, kapital och fastighet 15 (M): ”Vissa betraktar den privata företagsamheten som en farlig tiger som måste skjutas, andra betraktar den som en ko som är till för att mjölkas. Alltför få inser att den är hästen som drar lasset.” Citatet kommer från , en av mina förebilder. har världens fjärde högsta skattetryck. Statens totala skatteintäkter är 2 200 miljarder . Många av våra invånare betalar av sin inkomst i skatt, och många av dem är i , som är motorn i och står för av bnp. Kommunalskatten är , om man inte bor i , för då betalar man lite mindre. Man betalar i statlig inkomstskatt om man tjänar över brytpunkten. Därtill kommer momsen och alla dessa punktskatter. Det är trängselskatter. Det är skatt på allt! Det är skatt på plastpåsar på Ica. Det är enormt med skatter! Staten är vinnare på framgångsrika människor och människor som arbetar hårt i ur och skur. Personligen anser jag att den enda skatten på arbete borde vara kommunalskatt och inget mer. Sedan har vi alla punktskatter, så staten skulle i alla fall kunna finansiera sin verksamhet. Den statliga inkomstskatten är dessutom bara 52 miljarder, vilket i sammanhanget är en mycket liten del av statens totala budget. Varje felanvänd skattekrona är en stöld från folket, ska den socialdemokratiske ingenjören ha sagt. Tyvärr tror jag att Socialdemokraterna har glömt den tesen i dagens politik. Vad ger staten legitimitet att ta ut så höga skatter? Den frågan borde flera av oss ställa sig. Svaret är att har haft en politik som har haft en övertro på att staten ska sköta saker i samhället som kan göras effektivare, bättre och till högre kvalitet i den privata sektorn. Framför allt borde skatterna på arbete sänkas. Vår stora industrilegend sa så här: Ju lägre skatter desto högre tillväxt. Förmögenhetsbildningen för enskilda människor ökar med lägre skatter. Människor som riskerar pengar och bygger upp företag måste belönas i högre grad. Det var kloka ord av . Det var han sa detta. Riksdag och regering har byggt upp en enormt stor statsapparat. Vi har 465 myndigheter med 230 000 anställda. Många myndigheter behövs för att ska vara ett fungerande land och en säker rättsstat, exempelvis , som nämndes här. Dock ska vi ha klart för oss att alla myndigheter kostar pengar. De drar inte in ett öre. Det är dem som vi finansierar med skatterna. har regeringen bildat 50 nya myndigheter och höjt 46 skatter – detta som flera centrala myndigheter är underfinansierade och inte klarar sina uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Då tänker jag i första hand på polisen och tullen, som behöver förstärkningar för att klara sitt uppdrag och för att möta det våld som är och den narkotikasmuggling som pågår genom välorganiserad brottslighet. Dessutom driver flera myndigheter politik. Svaga regleringsbrev ger utrymme för det. Då tänker jag i första hand på och , som annekterar privat skog som har skötts i generationer av familjer. Regeringen styr inte sina myndigheter på ett rättssäkert sätt. Exportindustrin är en motor i svensk ekonomi. av bnp kommer från exportindustrin. Företagsbeskattningen är en stor del av statens intäkter. Arbetsgivaravgifter är 670 miljarder, den största intäkten för staten. Bolagsskatt är 135 miljarder. Egenavgifter för små företag som inte är under bolagsform är 13 miljarder. Särskild löneskatt är 55 miljarder. Det redovisas inte vad den går till; den försvinner väl in i det svarta hålet. Den skatten är dunkel. Avsättning till pensionssystemet är 42 miljarder. Då kan man fundera på om den särskilda löneskatten skulle kunna användas för att stärka det svenska pensionssystemet i stället för att man går in med pengar vid sidan av pensionssystemet för att stärka pensionerna för vissa personer och inte hela pensionssystemet. Reavinstskatten när du säljer ditt hus eller din lägenhet är – den är väldigt hög. Detta försvårar flyttkedjor. Man kan ha jobbat hela sitt liv. Man kan ha haft familj. Man har byggt en villa, och man har sparat pengar genom att amortera av på sin villa. Det är som en pensionsförsäkring. På ålderns höst kanske barnen har flyttat ut och bildat egna familjer. Man kanske vill flytta till något mindre. Detta gör att många äldre drar sig för att sälja sina villor – det försvinner ju av det man har över från villan. Den kanske man köpte för 200 000–300 000, och kanske man får 5–6 miljoner för den. Den här skatten är alldeles för hög, tycker jag. Jag tycker att den borde sänkas för att få igång rörligheten och dynamiken på bostadsmarknaden. Stämpelskatten är också en intressant skatt, som betalas för registrering vid ägarbyte av fastigheter. Den ger staten inte mindre än 14 miljarder. Staten har väl inte så mycket kostnader för att vi köper fastigheter av varandra? Utdelning av beskattat kapital, 3:12, i fåmansbolag är . Skatten på investeringssparkonto är också av schablonintäkten. Avkastningsskatt på kapitalförsäkringar är 5 miljarder, av schablonintäkten. Skatt på pensionsmedel är . Om skatten på kapital skulle sänkas från till skulle det enligt utredning från skapas 35 000 nya jobb i . Det skulle bli högre bnp samt högre privata investeringar i ekonomin. Och skatteintäkterna skulle öka med 8 ½ miljard. lägre kapitalskatt skulle alltså ge 8 ½ miljard högre intäkter. Fastighetsskatten är omstridd och avskaffades till stor del av regeringen . har vi en fastighetsavgift, som då är begränsad. betalade man av taxeringsvärdet. betalar man för obebyggda tomter, men max cirka 8 500–9 000 för bebyggda fastigheter. Fastighetsskatten ger 35 miljarder. Vi hoppas innerligt – om ondskan eller oturen är framme, så att det inte blir ett regeringsskifte – att inte får utrymme att återinföra fastighetsskatten. Det är en stor oro som vi har. 16 (SD): Gällande beskattning av företag, kapital och fastigheter torde det fortsatt finnas en hel del förbättrings- och effektiviseringspotential. behöver inte minst ha ett skattesystem som gör det attraktivt för företagare att förlägga och utveckla sin verksamhet i . Här har mer att göra. I detta betänkande vill vi särskilt se en moderniserad och en förtydligad lagstiftning för att möjliggöra för innehavare att delta i fler nyemissioner. Vi vill därigenom säkerställa att innehavare av investeringssparkonton genom alla banker och finansinstitut tillåts delta i börsnoteringar med emissioner av både nyemitterade och befintliga aktier. I spåren av pandemins ekonomiska efterdyningar ser vi det också som värdefullt att förändra dagens system för ett bolags resultatutjämning över åren. Som regelverket ser ut kan företag endast kvitta förluster mot eventuella framtida vinster.