prot · H909120 · 2022-05-30 00:00:00 — verkar det bli som ska få styra detta, men det är fortfarande halvmesyrer – man går inte hela vägen fram och skapar ett operativt nationellt avhopparprogram. Det anser är nödvändigt. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation 5. 31 (S): Vi diskuterar justitieutskottets motionsbetänkande om terrorism. För ovanlighets skull har jag ingen reservation och yrkar helt enkelt bifall till förslaget i betänkandet som det ligger. Det känns nästan lite konstigt, men det får man skaka av sig. Det är skönt. Vi har , som sagt, tre ärenden där terrorismfrågorna diskuteras utifrån olika perspektiv. Som reformist anser jag att våld som medel för att uppnå politiska mål är fullständigt oacceptabelt. Detta ligger så att säga i själva kärnan i socialdemokratin, som slängde ut ett antal ledande gestalter som hade en mer revolutionär inställning i de här frågorna ur partiet. Det är via folkbildning, samtal och demokratiska val med följande parlamentariska processer som vi vill förverkliga vår vision om ett bättre samhälle. Vi kommer alltid att stå främst i ledet för att bekämpa de separatistiska, våldsbejakande och odemokratiska ideologierna. Det är en utfästelse från oss socialdemokrater. Vi kommer alltid att markera och agera mot den politiska islamismen och dess uttryck. Vi kommer aldrig att acceptera den normalisering som har skett av de högerextremistiska rörelserna, som tas in i den politiska värmen – var så säkra på det! Terrorism är ju inte något nytt fenomen, som bland andra företrädare tog upp. Våldshandlingar från icke-statliga eller utomparlamentariska grupper har länge använts för att destabilisera och skapa social oro med det övergripande syftet att skada institutioner, grupper och individer och påverka samhällsutvecklingen åt ett visst håll. vaknar den gamle historieläraren i mig! Man kan naturligtvis titta tillbaka ända till nolltalet och den situation som rådde i Judeen. och 1900-talets början såg vi inte minst den ryska anarkismen och dess mer eller mindre uppfinningsrika sätt att ta död på tsarfamiljen som ett exempel på hur terrorismens ansikte började att få mer moderna uttryck. Därefter har vi dessvärre levt med den här farsoten . Vi har haft vänsterextrema terrorattentat mot företagsledare och politiker i , och . På de har vi haft , vars bombterror under framför allt 70-talet och plågade befolkningen, inte minst i och andra storstäder. Vi har självklart haft , med påföljande kaos. Vi har haft attentaten i , , och . Vi har kunnat se baskiska separatister, som så sent som har ägnat sig åt terrorattentat – ända , då åtminstone ETA bestämde sig för att avveckla sig själva. Vi har sett de fruktansvärda attentaten i och på Utøya, som har nämnts tidigare, där den högerextreme Breivik dödade barn och ungdomar vars liv skulle släckas just därför att de stod för det mångkulturella och humanistiska samhället. Jag blir lite beklämd när jag hör sverigedemokraten , som pratar om just dessa värden på ett obehagligt raljant sätt. Detta är värden som kanske skulle vara dåliga enligt en sverigedemokrat. De här ungdomarna dog för dessa värden, och det behöver vi ha med oss. behöver vi faktiskt påminna oss om varför och om vilket tankegods som är bränslet för en terrorists gärningar. Dessa ungdomar dog inte därför att de var norska medborgare eller därför att de var lägerdeltagare. De dog inte av en slump. De var ett tydligt mål denna dag. För den typen av extremism var de ett hot som skulle elimineras för att en världsbild av konspirationsteorier och högerextremism med rötterna i nazismen skulle kunna förverkligas. Det var inte heller en slump när blev platsen för en av vår nations allra mörkaste stunder. Det var det vardagliga, myllrande och levnadsglada som terrorismen ville döda. Det var det öppna och i grunden sekulära och jämställda samhället som med terrorns hjälp skulle skadas. Här visade sig dock vår nation vara stark. Bilderna efter terrorattentatet handlade mer om när människor solidariskt stod upp för varandra och erbjöd varandra skjuts och tröst i en fruktansvärd tid. Även om det inledningsvis rådde kaos, som beskrev, kunde vi faktiskt också se ett effektivt polisarbete när det gäller en fällande dom. Vi kunde till och med se någonting så ovanligt i dagens politik som att politiker satte sig i ett rum och försökte att hitta en överenskommelse för att förhindra framtida attentat. Det var vackert så. Dessvärre fick aldrig offren uppleva dessa saker, och det är naturligtvis till dem som tankarna går. Ingen föds till terrorist. Målet måste naturligtvis vara att identifiera radikaliseringsprocesser och att motverka dem som håller på att radikaliseras. Enligt består de våldsbejakande radikaliserade grupperna av människor som upplever att de är utsatta för orättvisor och kränkningar, både påhittade och i viss utsträckning verkliga – det kan finnas en reell grund. Jag gillar absolut inte kanon, som politiker ibland ägnar sig åt att konstruera. Det är klåfingrigt och ointellektuellt. hade jag dock önskat att det fanns vissa läsmåsten för oss politiker på det rättsvårdande området. Jag har med glädje kunnat höra att man flitigt refererat till Diamant Salihus bok dör i den här talarstolen beträffande förståelsen för mekanismer kring våldet i våra förorter. I detta fall, när det gäller terrorn, skulle jag vilja lyfta fram en av det kanske allra bästa svenska skönlitterära böcker, nämligen bok att drunkna i sina mödrars tårar. Det är ett litterärt mästerverk, precis som , som gavs ut och som beskriver prekariatets situation i och hur det är att falla genom mörkret. bok inleds med ett terrordåd i med tydliga referenser till såväl som . Attentatet går dock fel. En av de tre terroristerna utför inte sin uppgift utan ger oväntat upp. Historien tar en annan vändning. Boken är på många sätt en existentialistisk science fiction-roman. Jag skulle vilja läsa upp ett kort stycke ur boken: ”kommer en vind. Den lyfter lekplatsens sand och en handfull strån av torrt gräs upp framför höghusfasaderna. De två flickorna i de gamla bildäcksgungorna svingar sig högre. Jag betraktar dem genom glaset. Jag hör inte deras skratt. Jag hör panikslagna, hesa skrik, rytandet av automateld, bullret när föremål och kroppar kastas omkull.” Vår främsta lärdom av den här romanen är att vi måste kunna se våra beslut i en spegel. Vi, det starka samhället, kan i vår iver att möta terrorismens uttryck faktiskt också skapa monster, där religionsfrihet och yttrandefrihet sätts ur spel och där vi som i roman har omskolningsläger för muslimer. I romanen kallas det Kaningården. Om ni vill veta vad helvetets förgård är kan ni läsa om Kaningården. Det är på många sätt en sådan plats. Ett sådant samhälle vill vi inte ha. Vi måste passa oss för att bli nyttiga idioter som spelar dem som vill döda vår ömtåliga och i ett historiskt perspektiv unika samhällsmodell i händerna. Tro mig – det är där vi folkvalda har vår främsta utmaning: i skärningspunkten mellan rättssäkerhet och effektivitet, mellan integritet och brottsprevention. Att hitta rätt balanspunkt är trots allt vad dessa och de följande två betänkandena handlar om. 32 (SD) replik: anförande väcker åtminstone en fråga. Jag har i övrigt ännu ett par frågor att ställa. nämner i sammanhanget, när vi diskuterar terrorism, att högerextrema rörelser som tagits in i värmen är någonting som Socialdemokraterna vill bekämpa. Frågan är vilken specifik rörelse det är syftar på kopplat till området terrorism. Det skulle jag vilja ha svar på. Den andra frågan gäller den utfästelse som statsminister gjorde 2019, och säkert fler gånger i historien, om att det inte ska råda straffrihet för de individer som från sida deltagit i Islamiska statens terrorkrig. ser vi resultatet. av dem som haft samröre med staten eller deltagit i terrorkriget har mött straffrihet. Det har handlat om massavrättningar och korsfästningar. Man har våldtagit, halshuggit och sålt kvinnor och barn som sexslavar. av utredningarna har lagts ned. Regeringen har till och med bistått individer att komma tillbaka till . Det är alltså straffrihet som de har mött. Vad ska man kalla ett sådant resultat, enligt ? Frågan är också: Hur har den våldsbejakande islamismen kunnat växa sig stark så explosionsartat i ? Det är den snabbast växande extremismen i vårt land. Vilken är analys – hur har den gruppen kunnat växa så oerhört snabbt i ? Det är också en fråga som jag skulle vilja ha svar på från och . 33 (S) replik: Jag nämnde Breivik. Breivik var, som du vet, både förtroendevald och medlem i ett parti nära ditt eget, den norska motsvarigheten till . Ditt eget parti är, vilket jag knappast behöver upplysa dig om, sprunget ur nazismen, som är en våldsbejakande extremistisk miljö. Det är du också väl medveten om. Du är en ledamot som representerar väldigt mycket av de problem som vi ser med högerextrema miljöer. Ni är barn av detta. När det gäller frågan om straffriheten är det så att vi har ett rättssamhälle. Även om man har begått fruktansvärda gärningar i eller på andra ställen måste det ledas i bevis. Man ska dömas enligt sedvanlig svensk rätt. Problematiken med IS-resenärerna är att det är svårt att samla ihop bevisning, klara av en rättssäker prövning och fälla dem som eventuellt har begått brott. Det är fortfarande så att rättssäkerheten råder även för terrorister. När det gäller huruvida de ska tas hem eller inte, vilket ni gör ett stort nummer av, är det så att de är svenska medborgare. Många av dem är födda och uppvuxna i det här landet. Dem måste vi ta hand om. Det är väl inte rimligt att vi inte ska ta ansvar för våra medborgare som åker till andra länder och begår terrorattentat? Det vore ju helt orimligt. pekar på att de just nu ser den största ökningen inom de högerextrema grupperna. Jag är dock väldigt glad över att många av de förslag som genomförts inneburit att de islamistiska terrordåden minskat i omfång i och . Men vi tar såklart detta på stort allvar. 34 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna ledamoten om att vi inte använder ”du” eller ”ni” utan pratar genom talmannen. 35 (SD) replik: Jag tackar för svaret och förtydligandet. Det är på sätt och vis lite oroväckande att höra att man betraktar som ett problem kopplat till terrorism. Jag blir själv här i replikskiftet utpekad som en del av den terrorism som vi debatterar och på olika sätt försöker komma åt. Det finns ett talesätt som säger att man ska akta sig för att bli ett monster när man försöker bekämpa monster. Jag tycker mig se en radikalisering inom socialdemokratin och inom socialistiska rörelser. Man använder allt mer retorik för att berättiga till handlingar som kan gå över gränsen. Jag har inte ägnat av mitt liv åt att arbeta i demokratiska församlingar för att på något sätt främja terrorism. Man kan läsa i protokoll från mina år i vad jag anser om terrorism och hur jag vill bekämpa terrorism. På det sättet tycker jag att man kan värdera , vårt arbete mot terrorism och vårt förhållande till terrorism. Där har en läxa att lära. Men om vi ser på det historiskt – varför har just den våldsbejakande islamismen kunnat gå från ett hundratal individer till flera tusen individer i ? Ser inte och att det här är starkt kopplat till en migrationspolitik utan kontroll och en politik för att främja kulturell separatism i med bidrag till extrema moskéer och statsbidrag till olika typer av extrema miljöer utan någon vidare kontroll? Det har uppdagats i granskningsreportage efter granskningsreportage hur radikala imamer har fått föreningsbidrag. Man säger att man skärper sig. Man säger förlåt och så får man fortsatta bidrag från staten. Det är klart att det är kopplat till de här sakerna. Ser inte och det? 36 (S) replik: , jag och regeringen ser två tydliga miljöer som är allvarliga säkerhetshot mot vårt land. Den ena gruppen står för den islamism som beskriver. Vi ser till att göra skärpningar när det gäller bidragen till föreningar. Vi vill också stänga ned de religiösa friskolorna. Den andra gruppen är de högerextrema. Du tillhör den gruppen, . Jag förstår att det känns jättejobbigt. Du gick med i partiet . Ni har i princip ägnat veckor åt att rensa ut nazister ur era led. När det gäller den vitbok som ni håller på och skriver just nu har ni ett enormt arbete med att försöka tvätta bort ert nazistiska förflutna. Ni grundades av gamla SS-veteraner. Stora delar av det ledargarnityr ni hade i början som parti är sprunget ur Bevara svenskt och en del nazistiska rörelser. Det kan knappast komma som en överraskning. Det är klart att de högerextrema grupperna är en grogrund för terrorism. har, precis som många andra partier, gjort en resa och blivit parlamentariska. Men i grunden, när det gäller värderingar och synsätt, är de högerextrema grupperingarna, som jag anser att ni tillhör, ett stort säkerhetshot . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 9 Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden betänkande 2021/22:JuU30 Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden (prop. 2021/22:131 och prop. 2021/22:134 delvis) 37 (S): kör vi igen! Vi har kommit till punkt nummer 2 i dagens övningar gällande terrorismfrågorna. I detta fall handlar det om ett nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden; det är en proposition. Det rör sig i grunden och botten om de kanske största förändringarna på detta område. En helt ny lag kommer på plats, som ersätter den gamla lagen om särskild utlänningskontroll. Den nya lagen kommer att heta lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Syftet är att lagen ska bli mer ändamålsenlig, effektiv och överskådlig. Det gäller framför allt individer och grupper som utgör kvalificerade hot mot säkerhet. måste vi naturligtvis, som jag har försökt belysa tidigare, ha ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. Jag ska ta upp några saker som det har pekats på i lagrådsremissen och i propositionen och betänkandet. Vi ska ge utökade möjligheter att utvisa personer av utländsk härkomst som utgör kvalificerade hot mot säkerhet, under förutsättning att de är utländska medborgare. Vi vill ha förtydligade förutsättningar när det gäller förvar. Det innebär också att vi i praktiken tredubblar tidsgränserna för att verkställighet ska kunna genomföras på ett mer effektivt sätt. Vi vill att man ska kunna använda ytterligare tvångsmedel, och vi har också sänkta krav, dock med viss återhållsamhet, när det gäller tillstånd för hemliga tvångsmedel. Vi vill också ha en utökad anmälningsskyldighet för den som uppfattas som en säkerhetsrisk, och vi ska till exempel införa regler om att personen i fråga inte får lämna vissa vistelseområden. Vi genomför också en bred straffskärpningsomgång när det gäller de flesta brott, bland annat för utlänningar som återvänder till trots ett återreseförbud eller som bryter mot anmälningsskyldigheten på olika sätt. Denna lag är tänkt att träda i kraft . Vi har, tillsammans med det som ibland lite slarvigt kallas för en falsk majoritet i utskottet, ett antal reservationer. Man ska ju egentligen, enligt överenskommelse, yrka bifall till en reservation. Men eftersom vi har en falsk majoritet väljer jag ändå att yrka bifall till våra reservationer 5, 10, 11, 12 och 13. De handlar bland annat om tvångsmedel. Enligt punkt 10 vill man ha en ny utredning, och det känns inte lägligt nu när vi som sagt lägger fram detta skarpa lagförslag som tar ett helhetsgrepp om detta. Punkt 11 handlar om diplomatiska garantier. Här anser vi att vi behöver utvärdera möjligheterna till tredubblad tid för verkställighetsförvar innan man går vidare med detta. En reservation handlar om biometriska frågor. Där har vi just nu väldigt kraftfulla redskap på gång; de genomförs inte minst inom EU-familjen. Det som kallas för Schengens informationssystem, SIS II, kommer att tas i bruk , och vi vill att det ska implementeras och hantera dessa frågor så att vi har en gemensam hållning inom EU. Detsamma gäller begränsning av ekonomiska rättigheter. Rent moraliskt kan det kanske kännas helt rimligt att man inte ska ha rätt till vissa ekonomiska ersättningar om man befinner sig i förvar och ska utvisas på grund av att man uppfattas som ett säkerhetshot. Däremot vill vi i vår reservation peka på att detta handlar om oerhört avancerat lagstiftningsarbete. Vi går in i väldigt många socialtjänst- och bidragssystem när en sådan här översyn ska göras, och det ligger inte inom ramen för de resurser vi just nu har att hantera detta utredningsmässigt – även om man naturligtvis kan resonera i dessa banor. Men just nu anser vi inte att detta bör vara prioriterat. Detta var de fyra sista reservationerna. Den första, reservation 5, handlar om hemliga tvångsmedel. Där delar vi egentligen utredningens uppfattning att man av både praktiska och tekniska skäl inte ska skruva i den lagstiftningen mer än nödvändigt. Vi anser att det utredningsförslag som ligger är till fyllest för att uppnå målen med den tekniska och elektroniska övervakning som finns. Det var alltså de fem reservationer vi har i detta ärende. 38 (M): har under drabbats av en lång rad mycket allvarliga terroristdåd. har en förhöjd terrorhotnivå. Enligt Nationellt centrum för terrorhotbedömning finns det individer, både i och utomlands, som betraktar terrorattentat mot mål i som legitima och har såväl avsikt som förmåga att genomföra attentat. Kriget i gör oss också påminda om de antagonistiska hoten från andra stater i . Mot den bakgrunden är det av stor vikt att med kraft kan ingripa mot utländska medborgare som bedöms utgöra kvalificerade säkerhetshot. Där fyller lagen om särskild utlänningskontroll en viktig funktion genom att den gör att särskilda åtgärder kan vidtas gentemot utlänningar som bedöms utgöra hot. Lagstiftningen har emellertid väldigt stora brister. I samband med den så kallade terroröverenskommelsen 2017, som det tidigare refererats till, förband sig regeringen att se över lagen om särskild utlänningskontroll. hade Säkerhetspolisen i en särskild inlaga till regeringen påtalat att lagstiftningen var otydlig, svårtolkad och svårtillämpad. Trots detta tog det regeringen efter terroröverenskommelsen att tillsätta en utredning, och lämnade utredningen sitt betänkande. Utredningen föreslog en helt ny lagstiftning med ikraftträdande . Men först lämnade regeringen en proposition till med föreslaget ikraftträdande . Det kommer alltså att ha tagit från det att regeringen förband sig att se över lagen om särskild utlänningskontroll tills en ny lagstiftning kan träda i kraft. Vi moderater välkomnar att den nya lagen äntligen ligger på bord, men vi konstaterar att flera olösta problem kvarstår, något som vi har gemensamt med en majoritet i utskottet som föreslår att kammaren ska rikta sex tillkännagivanden till regeringen. utgångspunkt är att utländska medborgare som utgör hot mot säkerhet ska lämna landet. Om det av olika skäl inte är möjligt behöver dessa personer hållas i förvar eller övervakas på ett betryggande sätt. I flera uppmärksammade fall har utländska medborgare som utgör säkerhetshot försatts på fri fot på grund av att det har funnits verkställighetshinder vid utvisning. Personer som av både regeringen, Säkerhetspolisen och har bedömts utgöra hot mot säkerhet kan alltså i princip röra sig fritt i det svenska samhället. I den nya lagen utökas tidsfristen för att hålla en person i förvar. Problemet med hur en person ska hanteras vid verkställighetshinder, alltså när en utvisning inte kan verkställas, kvarstår dock. Om en person som är utvisad enligt lagen om särskild utlänningskontroll kan hållas i förvar är det vanligt att personen åläggs anmälningsplikt. Det är av avgörande betydelse att eller Säkerhetspolisen har uppsikt över personer som utgör hot mot säkerhet. Det är därför av stor vikt att den som är ålagd anmälningsplikt också följer denna. I den nya lagen skärps straffskalan för brott mot anmälningsplikten, men med tanke på anmälningspliktens avgörande betydelse för att kunna kontrollera och övervaka var utlänningen befinner sig är den nu föreslagna straffskalan, som börjar med 14 dagars fängelse, alldeles otillräcklig. Jag yrkar därför bifall till reservation 6 om skärpta straff för brott mot lagen. Brott mot anmälningsplikten bör också kunna utgöra en självständig grund för att ta en person i förvar. Genom en sådan åtgärd blir det möjligt att vid behov ta en utlänning i förvar efter att denne har brutit mot anmälningsplikten. I denna del väntas kammaren besluta om ett tillkännagivande till regeringen. Det måste också övervägas hur de fall där det inte är möjligt att verkställa utvisningar ska hanteras och på vilket sätt samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra ett säkerhetshot inom ramen för de internationella konventioner som gäller. Här bör regeringen närmare analysera hur övriga europeiska länder som också är bundna av arbetar med frågorna och vilka slutsatser som kan dras av deras arbete. Mot bakgrund av frågornas gränsöverskridande karaktär finns också skäl att se över hur samarbetet inom EU kan stärkas. Utifrån den utgångspunkten bör regeringen vidta ytterligare åtgärder för att fler utvisningar av personer som anses utgöra hot mot säkerhet ska kunna verkställas. I de fall där ett utvisningsbeslut inhiberas på grund av verkställighetshinder kommer personerna, enligt remissvar, att få rätt till bistånd enligt lagen om mottagande av asylsökande i de fall de är asylsökande eller till bosättningsbaserade förmåner i de fall de är folkbokförda. Det är rimligt att de personer som kan befaras utgöra allvarliga hot mot säkerhet inte får rätt till mer än mycket begränsade ekonomiska förmåner efter beslut om utvisning, även när verkställigheten har inhiberats. Regeringen bör därför återkomma till med förslag för att ytterligare begränsa de ekonomiska förmånerna för personer vars utvisningsbeslut inhiberas enligt denna lag. Säkerhetspolisen konstaterar att de personer som är föremål för Säkerhetspolisens intresse sällan bor stadigvarande på en plats. Det är också vanligt att de har sina tillhörigheter utspridda på flera platser. Säkerhetspolisen föreslår därför att husrannsakan enligt denna lag vid synnerliga skäl även ska få genomföras på andra platser än hos utlänningen, vilket inte föreslås i lagstiftningsprodukten. delar den uppfattningen och föreslår att regeringen ska återkomma till även i denna fråga. Den nya lag som vi debatterar och som vi senare ska besluta om innebär en klar förbättring på detta område jämfört med dagens läge, men som jag har konstaterat och som jag tror kommer att konstateras i flera av de efterföljande debatterna återstår fortfarande mycket att göra för att få en tillfredsställande lagstiftning för att hantera denna typ av problem. 39 (SD): Vi fortsätter att debattera det andra av de tre betänkanden för dagen som rör terrorism. Till att börja med vill jag, efter det tidigare replikskiftet mellan mig och från Socialdemokraterna, förtydliga att inte av Säkerhetspolisen anses utgöra en del av den högerextrema miljön, som är en av de tre miljöer som Säkerhetspolisen har pekat ut, det vill säga den våldsbejakande islamistiska miljön, som är den största av dessa och som har varit den snabbast växande, den våldsbejakande högerextrema miljön och den autonoma miljön, de så kallade vänsterextrema. Alla påståenden om att vi skulle tillhöra denna miljö är falska, men det utgör ett exempel på hur socialdemokratisk retorik har tillåtits bli mer extrem. debatterar vi Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden. Detta har varit en fråga som har drivit på långt innan Säkerhetspolisen själva uppmanade regeringen att skärpa lagen. Vi har tidigt pekat på att det finns stora brister med att utlänningar i princip kan vistas helt fritt i vårt land när de utgör ett hot mot vårt rikes säkerhet.