prot · H90963 · 2022-02-02 00:00:00 — Att man har ett gott underlag är också viktigt. Det har också skett väldigt konstruktiva diskussioner, inte bara en gång utan , med näringen utifrån läget. Vi måste också fortsätta att lyfta fram det mervärde som skapas ute i landet när det gäller de svenska produkterna och lyfta fram dem och fortsätta att minska sårbarheten och öka vår försörjningsgrad. Jag tycker att ledamoten också har ett ansvar i fråga om detta. I denna kammare har han exempelvis lagt alldeles för mycket tid på regeringsombildningar i stället för att arbeta framåt. Men är vi igång. Vi har en socialdemokratisk regering på plats och en landsbygdsminister som med full fart tar sig an frågorna. 85 (M) replik: tror jag inte att det är fel att Socialdemokraterna inte klarade av att skaffa sig en majoritet för att få sitta kvar i regeringsställning. Jag blir lite besviken. Jag tycker ändå att det största partiet i riksdag, det parti som sitter i regeringen – visserligen en minoritetsregering – inte har några som helst konkreta förslag utan säger att man lyssnar in och följer utvecklingen. Sedan får vi se huruvida de av bönderna som sa att de inte skulle så, som lyftes fram här tidigare, faktiskt sår eller inte. Om de inte sår minskar vi vår livsmedelsproduktion , när vi närmar oss slutdatum för den svenska livsmedelsstrategin som är satt till 2030. Det var då den skulle öka. Vad händer då med de jordbrukare som slutar i de mindre gynnsamma områdena, för det är där som vi kommer att se flest bönder som slutar? Kommer de att starta igen? Finns det några som helst tankar om att de nog kommer att börja igen om bara prisnivåerna på insatsvaror, om det finns några, hamnar lite mer rätt? Jag tycker att regeringen och Socialdemokraterna i detta läge inte visar ledarskap. Jag hade förväntat mig mer. Om Socialdemokraterna efter det som vi får höra från LRF och under morgondagen kan leverera mer är det väl bra. Men just nu lyser det med sin frånvaro. 86 (S) replik: Som jag sa är det otroligt viktigt att vi har bra underlag och rätt fakta på bordet när det ska fattas beslut. I stället för att killgissa och hoppas att det landar rätt är vi väldigt noga med att fatta rätt beslut. Vi tar ett ansvar för landet, och vi tar ett ansvar för livsmedelsproduktion. Det har vi gjort , och det kommer vi att fortsätta göra. Vi har gjort enorma satsningar i livsmedelsstrategin, i handlingsplanerna och i våra budgetar för att detta är ett viktigt område. Ja, vi ser allvaret också. Och jag kommer att återkomma efter morgondagen. Men vi måste ha fakta på bordet innan vi fattar vidare beslut. 87 (MP) replik: Socialdemokraterna har haft posten som landsbygdsminister i de senaste regeringarna. Och vi ser hur lantbruket i tyvärr läggs ned på många ställen, inte minst i skogs- och mellanbygder och i norrländska landskap. Det är väldigt bra att lyfter fram att det också finns exempel på lantbruk som kommer till i . Men tyvärr är det undantag. Socialdemokraterna har en väldigt stark inriktning mot industrialism i sin jordbrukspolitik. kunde vi i läsa att svenskarna äter mest ultraprocessad mat i . Man kopplar ultraprocessad mat till stora problem för folkhälsan. Det finns också en stor variation i hur livsmedlen ser ut runt om i , där kanske ligger bäst till. Men är betydligt bättre än vad är. Vad tänker Socialdemokraterna göra åt att är sämst i klassen? 88 (S) replik: Ja, det är otroligt roligt med allt positivt som sker. Jag lyfte upp ett exempel från i kommun – en glesbygdskommun – men det finns också mycket annat positivt som sker. Det läggs inte ned gårdar överallt, som man ibland vill framställa det som. Exempelvis finns det ett ungt par som alldeles har byggt en ny mjölkgård på . Det finns också fler som satsar på och väljer att flytta hem till de här bygderna, ta över gårdar och starta verksamhet. Jag hoppas att detta håller i sig, för det är det som behövs. Nog för att vi behöver stora gårdar – vi har många munnar att mätta, hela landet ska försörjas och helst ska vi också exportera mat. Men de mindre gårdarna behövs också, framför allt för att bruka markerna i inlandet – även inland. frågade mig om ultraprocessad mat. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi håller i den positiva pandemieffekten, kanske vi kan kalla det, där vi ser att efterfrågan på lokalproducerad mat som inte är ultraprocessad ökar väldigt mycket. Det är viktigt att vi håller i detta och fortsätter att lyfta de mervärden som den lokalproducerade maten ger. Jag skulle också vilja lyfta fram att det offentliga har en jätteviktig roll här via sina upphandlingar. Man kan faktiskt köpa bra mat i stället för den ultraprocessade. 89 (MP) replik: Tack för svaret, ! Jag hoppas att detta är ett tecken på att Socialdemokraterna nu kommer att ändra inriktning i sin livsmedelspolitik och verkligen satsa mer på lokalproducerat och på små lantbruk i hela landet. EU har ett system med skyddade beteckningar för att skydda unika kunskaper, traditioner och miljö- och jordbruksförhållanden. Systemet omfattar geografiska beteckningar och skyddade ursprungsbeteckningar. För en skyddad ursprungsbeteckning krävs att råvaran ska komma från området och att tillverkningen ska ske där. Vi vet att det i många delar av finns många produkter som har skyddad beteckning och att det också driver fram en matbesöksnäring, kan man säga. Den utvecklingen saknar vi helt i , och jag undrar hur Socialdemokraterna och vill arbeta för att vi ska få fler produkter med skyddad ursprungsbeteckning i . Och hur ska det gå till när vi har två myndigheter som uppenbarligen inte kan samverka särskilt bra kring uppgiften? 90 (S) replik: Tack för frågan, ! Ja, det finns otroligt mycket bra mathantverk runt om i landet. Vi hade ju förmånen att tillsammans vara med på i mathantverk, exempelvis, där man fick ta del av – både se och smaka på – dessa fantastiska mathantverk. I regeringsställning har vi ju också satsat tillsammans på Eldrimner och mathantverket. Jag ser att de skyddade matbeteckningarna är något som skulle kunna vara aktuellt i detta. Hur man ska jobba med det framåt vågar jag inte säga här , men det är självklart någonting vi får ta med oss. Mycket har vi gjort – och jag har lyft upp mycket som görs – men det är bra och tur att vi har någonting kvar att jobba med framåt också. Det får vi alltså stöta och blöta tillsammans framöver gällande livsmedelsfrågorna. 91 (KD) replik: Tack för ditt intressanta anförande, ! Vi har ju varit inne mycket på hur situationen är för våra bönder just . Vi pratade om att allt har skjutit i höjden – elpriset, dieselpriset, foderpriser och priset på handelsgödsel har skjutit i höjden fullständigt. Det är då av naturliga skäl intressant att höra vad en regering har för idéer och förslag för att åstadkomma någon form av förändring. Jag stämmer alltså in i den fråga som min kompis här ställde gällande vad som är på gång. En ekologisk mjölkbonde som jag pratade med sa så här: Ja du, , nu är det tufft. Det går skapligt eftersom jag inte använder så mycket diesel. Men , när vårbruket kör igång och vi verkligen börjar köra traktor på allvar – det törs jag inte ens tänka på! Det är ju därför vi i tittade på vad man kan göra. Du pratade tidigare om att lyssna, . Du lägger örat mot marken och vill lyssna. Då tänker jag ändå så här: Vi har också lagt örat mot marken och lyssnat in, och vi tycker att ni måste göra någonting åt dieselpriset. Vi hade ett förslag om att sänka priset med , men vi fick nej. Jag undrar då: Vad har regeringen för alternativ för att komma åt det här stora bekymret, som många upplever som rent katastrofalt för vårt land? 92 (S) replik: Tack för frågorna, ! Gällande den allvarliga situationen för livsmedelsproducenterna, vilket många har lyft här och vilket jag har svarat på, blir det tyvärr samma svar som tidigare: Jag föregår inte regeringen här, och inte informationen heller. Jag tycker att det är viktigt att vi har fakta på bordet innan vi uttalar oss och säger någonting mer. Vad som är på gång kan jag alltså tyvärr inte ge dig svar på , . Ledamoten frågade också vad som görs, och han lyfte förslag om reduktionsplikten. Jag reagerade på ett tidigare replikskifte, fru talman, då sa att vi importerar, att det händer så lite och att det går så sakta. Jag får inte riktigt ihop detta, för föreslår ett utskottsinitiativ om sänkt reduktionsplikt. Går det fortare i omställningen då? Det är ju lite som att backa in . Jag lyssnar också på jordbrukarna och livsmedelsproducenterna, och ja, de har en tuff situation . Men många vill vara med i omställningen. Många vill veta vad som händer där och undrar hur de kan ställa om. De vill inte fortsätta att köra på diesel, utan de vill ha nya lösningar. De vill vara med i omställningen för vårt klimat och vår miljö, och de vill vara med och driva på de frågorna. Jag blev lite fundersam, för jag hängde inte riktigt med. Det får alltså ledamoten gärna förklara. 93 (KD) replik: Tack för både några svar och någon fråga, ! Jag svarar gärna på den fråga som ledamoten tar upp. Det jag försökte säga var att den höga reduktionsplikten blir på bekostnad av alla som använder diesel på landsbygden. Det gör att alla bönder och alla som behöver transportera i vårt land drabbas otroligt mycket mer i jämförelse med bönder, exempelvis. Det var det jag försökte säga. Sedan är vi de första att säga att vi vill ha mer inhemsk produktion, men faktum är att vi köper väldigt mycket från övriga världen. Vi har faktiskt ”fuldrivmedel” gjort på sockerrör från , så det är väl lite så. Jag vill gå in på livsmedelsstrategin, som vi har tjatat om. Jag tror att ledamoten och jag har haft diskussioner om den förut, men jag tycker ändå att det är viktigt att lyfta fram detta. antog vi livsmedelsstrategin här i . Vi pratade om mer lönsamhet för jordbruket. Vi skulle stärka konkurrenskraften och öka självförsörjningen med livsmedel. Detta är ju, som jag sa förut, jättebra och viktiga ord, men tyvärr märker inte bonden av det här. Jag vill ställa en rak fråga till ledamoten. Jag förstår att ledamoten, liksom jag, är ute och träffar många jordbrukare. Vad svarar ledamoten dem som säger att de inte märker av i sin plånbok att de har fått någon boost av den strategi som det pratas så mycket om? 94 (S) replik: Livsmedelsstrategin har vi diskuterat . Jag tycker att den är det bästa verktyget vi har för att jobba vidare och öka vår försörjningsgrad. Vi har handlingsplaner som är kopplade till den och kan se vad det krävs mer av och göra satsningar där. Jag gör också besök ute. och jag hör nog lite olika saker, för jag tycker faktiskt att det märks skillnad. Jag lyfte upp flera goda exempel i mitt anförande . första proteinfabrik har öppnat. Vi har försöksgårdar runt om i landet. Vi har också innovationsgårdar, där man tar fram ny teknik, nya möjligheter och nya livsmedel. Jag tycker att det händer en hel del. Sedan är det kanske inte alltid glasklart för primärproducenten att det som faller ned kanske är ett resultat av livsmedelsstrategin och satsningarna i den. Ofta när jag är ute på besök ser jag att det sitter skyltar på gårdar dit det har kommit investeringspengar eller andra stöd och bidrag som de har kunnat ta del av när de utvecklat sin verksamhet. Detta är ju pengar från regeringen, men människor gör inte den kopplingen. Jag tror att vi måste koppla ihop livsmedelsstrategin mer med det konkreta, som är inne på. Vad är det konkreta som kommer ut av detta? Detta är ett långsiktigt arbete, och det tror jag är viktigt att hålla i. Den här livsmedelsstrategin räcker till 2030, men vi måste också börja se längre. Det är med livsmedelsstrategin vi kan förändra, och det kan vi göra tillsammans. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi har så stor enighet som möjligt i de här frågorna för att vi ska nå framgång. 95 (SD): Först och främst vill jag yrka bifall till reservation 9 om exportfrämjande av svenska livsmedel. Vi har världens bästa livsmedel i det här landet. Ändå är det så att de bara utgör en liten del av det vi äter och en liten del av det som exporteras ut i världen. Hur kan det vara så? Det är ju tokigt. Vi måste börja förstå varför det är på det viset. Våra livsmedel har mycket höga mervärden. Det handlar om djurskydd, klimatbelastning, låg antibiotikaresistens och säker användning av bekämpningsmedel. Vi är bäst i klassen, eller näst bäst, på dessa saker. Ändå producerar vi så lite livsmedel – mindre än vad vi gjort tidigare. Mycket kan härledas till att vi har sämre konkurrensförhållanden i det här landet. Mycket av detta kan i sin tur härledas till politiska beslut som har tagits . Det handlar om politiska beslut i och politiska beslut i EU. Gång på gång tas det beslut där livsmedelsnäringens konkurrenskraft inte vägs in. Beslut ska vara väl avvägda. Man ska väga alla värden mot varandra; det är en grundläggande konservativ princip. Den har man inte tillämpat, utan man har i stället velat vara bäst i klassen i EU och bäst på hemmaplan i olika tävlingar inom EU och globalt. Vi måste sluta med detta. Vi måste börja väga in konkurrenskraften i varje beslut. Vi måste alltid göra konsekvensanalyser. Väl avvägda beslut ska vara det vi siktar på, och detta måste ske i ett tidigt skede. Det går inte att vänta. Här har regeringen en särskilt viktig roll eftersom man sitter i de sammanhang, inte minst i EU, där dessa frågor diskuteras i ett tidigt skede. Ofta kommer in i ett ganska sent skede, och då går det inte att välja fritt. De frågor där vi har haft, och har, problem handlar om mycket. De handlar om livsmedel direkt, jordbruket, elen, drivmedel, klimatet, skogen, landsbygden, gränsbevakningen, tullen med mera. Överallt har vi medverkat till en politik som inte väger in alla värden. Allting hänger ihop, och tar fel beslut för areella näringar. Delvis beror detta på att vi har en som inte liknar den som har funnits tidigare. Den är aktivistisk. får nu aktivera sig, tuffa till sig och tala om för folket hur illa det är och hur illa det håller på att gå. Det gäller inte minst för skogen, även om detta inte är vad dagens debatt gäller. Det är de långsiktiga frågorna. Vi har också en akut fråga – en akut kostnadskris – i lantbruket. Här är det riktigt bråttom. Om man inte agerar nu kastar man bort möjligheter och framtidstro. Denna framtidstro behövs för investeringar, och dessa investeringar behövs för framtida konkurrenskraft och miljö- och klimatvänlighet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:92 Ändrade regler för att möjliggöra utlämning av uppgifter för inkomststudier COM(2021) 721 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiven /61/EU och 2009/65/EG vad gäller delegeringsarrangemang, hantering av likviditetsrisker, tillsynsrapportering, tillhandahållande av förvarings- och depåförvaringstjänster samt låneutgivning från alternativa investeringsfonder COM(2021) 722 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/760 vad gäller omfattningen av godtagbara tillgångar och investeringar, kraven på portföljsammansättning och diversifiering, penninglån och andra fondbestämmelser samt vad gäller kraven avseende auktorisation, investeringsstrategi och driftsvillkor för europeiska långsiktiga investeringsfonder COM(2021) 723 Förslag till och rådets förordning om inrättande av en europeisk gemensam kontaktpunkt som ger centraliserad tillgång till offentlig information som rör finansiella tjänster, kapitalmarknader och hållbarhet COM(2021) 725 Förslag till och rådets förordning om ändring av vissa förordningar vad gäller inrättandet av den europeiska gemensamma kontaktpunkten och denna kontaktpunkts funktionssätt COM(2021) 782 Förslag till och rådets direktiv om informationsutbyte mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och om upphävande av rådets rambeslut /960/RIF COM(2021) 784 Förslag till och rådets förordning om automatiskt utbyte av uppgifter för polissamarbete (”Prüm II”) och om ändring av rådets beslut /615/RIF och 2008/616/RIF samt och rådets förordningar (EU) 2018/1726, 2019/817 och 2019/818 COM(2021) 851 Förslag till och rådets direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv /99/EG § 21 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:309 Målet om 26 200 poliser till 2025 av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:310 Kurdernas kamp mot IS av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:964 Ökade kostnader i jordbruket av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:965 syn på jämställdhet av (SD) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 2021/22:966 syn på jämställdhet av (SD) 2021/22:967 Biståndsutbetalningar via det svenska banksystemet av (V) till statsrådet (S) 2021/22:968 Tillgång till bemannade skolbibliotek av (MP) till statsrådet (S) 2021/22:969 Hungerstrejker mot människorättsbrott i fängelser av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) § 23 Kammaren åtskildes . av talmannen från dess början till och med § 12 anf. 21 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med § 14 anf. 48 (delvis), av talmannen därefter till och med § 16 anf. 67 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om ny riksdagsledamot § 3 Anmälan om ersättare för statsråd § 5 Anmälan om vice ordförande i utskott § 6 Anmälan om fördröjda svar på interpellationer § 7 Anmälan om faktapromemorior § 8 Ärenden för hänvisning till utskott § 9 Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt åtgärder på skatteområdet och andra områden med anledning av coronaviruset betänkande 2021/22:FiU16 1 (S) 2 (M) 3 (SD) 4 (C) 5 (V) 6 (KD) 7 (L) 8 (MP) (Beslut fattades under § 18.) § 10 om arbete med att beskatta delningsekonomin betänkande 2021/22:SkU10 (Beslut fattades under § 18.) § 11 om effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta betänkande 2021/22:JuU12 9 (M) 10 (S) 11 (M) replik 12 (S) replik 13 (M) replik 14 (S) replik (Beslut fattades under § 18.) § 12 om urvalet av elever till Pisaundersökningen betänkande 2021/22:UbU5 15 (S) 16 (M) 17 (S) replik 18 (M) replik 19 (S) replik 21 (M) replik 22 (SD) 23 (C) 24 (KD) 25 (MP) 26 (M) replik 27 (MP) replik 28 (M) replik 29 (MP) replik 30 (SD) replik 31 (MP) replik 32 (SD) replik 33 (MP) replik 34 (L) (Beslut fattades under § 18.) § 13 En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt betänkande 2021/22:UbU9 35 (M) 36 (SD) 37 (S) 38 (M) replik 39 (S) replik 40 (M) replik 41 (S) replik 42 (C) 43 (KD) 44 (L) 45 (MP) (Beslut fattades under § 18.) betänkande 2021/22:TU5 46 KOPPARKLINT (M) 47 (SD) 48 (C) 49 (V) 50 (KD) 51 (L) 52 AXEL (MP) 53 (S) (Beslut fattades under § 18.) § 15 Brott mot djur – skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU12 54 KOPPARKLINT (M) 55 (SD) 56 (KD) 57 (S) 58 KOPPARKLINT (M) replik 59 (S) replik 60 KOPPARKLINT (M) replik 61 (S) replik 62 (C) 63 (L) 64 (MP) (Beslut fattades under § 18.) Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU14 65 (M) 66 (C) 67 (KD) 68 (C) replik 69 (KD) replik 70 (C) replik 71 (KD) replik 72 (L) 73 (MP) 74 (KD) replik 75 (MP) replik 76 (KD) replik 77 (MP) replik 78 (S) (forts. § 19) § 17 Beslut om ärende som slutdebatterats UbU10 Utökade möjligheter att stänga skolor med allvarliga brister § 18 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU16 Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt åtgärder på skatteområdet och andra områden med anledning av coronaviruset SkU10 om arbete med att beskatta delningsekonomin JuU12 om effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta UbU5 om urvalet av elever till Pisaundersökningen UbU9 En sammanhållen utbildning för nyanlända som har utbildningsplikt MJU12 Brott mot djur – skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem § 19 (forts. från § 16) Livsmedelspolitik (forts. MJU14) 79 (C) replik 80 (S) replik 81 (C) replik 82 (S) replik 83 (M) replik 84 (S) replik 85 (M) replik 86 (S) replik 87 (MP) replik 88 (S) replik 89 (MP) replik 90 (S) replik 91 (KD) replik 92 (S) replik 93 (KD) replik 94 (S) replik 95 (SD) (Beslut skulle fattas .) § 21 Anmälan om interpellationer § 22 Anmälan om frågor för skriftliga svar § 23 Kammaren åtskildes . Tryck: , 2022