prot · H90952 · 2022-01-13 00:00:00 — Men så enkelt är det inte då delar av den tekniska kunskapen förblir affärshemligheter, och alltså kan inte fler producera vaccin. Egentligen borde kravet därför vara att pausa patenten och dela med sig av tekniken. Det är en av nycklarna till att uppnå global vaccinering. Ministern nämner att 11 miljarder doser producerats och att produktionen tredubblats. Men enligt bland annat rapporten dose of reality har läkemedelsföretagen konsekvent producerat och distribuerat mindre än det som utlovats. Moderna, , och skulle tillverka uppskattningsvis 7,5 miljarder doser 2021, men i verkligheten uppnådde de 6,1 miljarder. Går det att lita på läkemedelsföretagens siffror när deras drivkraft är vinst? 30 Statsrådet (S): Jag börjar med den sista frågan om det går att lita på läkemedelsbolagens intentioner. Det stämmer att deras prognoser inte har slagit in till fullo, men vi måste förstå att det var en helt ny typ av vaccin som togs fram på rekordtid, vilket gjorde det svårt att ställa prognoser. Jag delar uppfattning att prognoserna inte har slagit in, men jag ser också att det finns en bra förklaring till det i och med att många vacciner togs fram . Jag delar också uppfattningen att det inte är bara patentet i sig som är problemet. Det handlar också om produktionskapacitet, produktionskompetens och distribution. Det handlar inte bara om att EU är en av världens ledande vaccintillverkare och att över hälften av det vaccin som produceras här har exporterats till andra länder. Det handlar också om att och även EU från början har haft ambitionen att bidra till att åstadkomma global tillgång på vaccin, och då gäller det att se till att vaccinproduktion och tillgång på vaccin också finns på plats ute i världen. Det blir allt viktigare att stötta läkemedelsbolagen och dessa länder i att sätta upp produktionsfaciliteter runt om i världen. Därför utökar vi samarbetet med den afrikanska kontinenten och Afrikanska unionen. EU satsar på att bygga upp tillverkningskapacitet för vaccin och annan medicinsk teknologi i . Först ut är , och . Precis som säger är vaccinproduktion en komplex process. Det är inte bara ett patent, och sedan kan man börja producera. Det krävs utrustning, utbildning och kompetens. Den ser därför att måste vara på plats och tillse att alla nödvändiga ingredienser finns på plats i dessa länder. I till exempel bidrar specifikt med utbildning av personal genom ett samarbete med . Till donerade för övrigt 1 miljon vaccindoser , och många människor har kunnat vaccineras tack vare det. Vi pratar mycket om Covax, men finns också. Härigenom kommer bidra med ytterligare kapacitetshöjande åtgärder i dessa länder, som inte alls har kompetens att producera vaccin. Med detta vill jag visa på att det finns en förflyttning. Från början talar man bara om patent och att produktionen framför allt ska ske i vissa utvalda regioner, som EU. Vi ser nu att om vi kan leverera nära, säkert och effektivt i de länder som över huvud taget inte har den kompetensen och göra detta hand i hand med läkemedelsbolagen har vi mycket att vinna där också. har genom Sida gett ekonomiskt stöd till för den nuvarande femårsperioden. Det är ett exempel på ett långsiktigt engagemang. Vi vet inte hur länge pandemin varar, men detta är något som vi behöver jobba med. Vi har lärt oss mycket av krisen. Vi måste finnas ute i hela världen. Då räcker det inte med ett eller två initiativ, utan vi måste jobba på bred front, framför allt med EU som bas. är en förebild. Vi är ett av de länder som per capita har donerat mest vaccin i världen under pandemin. Avslutningsvis är det viktigt att säga att vaccindistributionen blir en alltmer dominerande utmaning. Vi har sett under hela pandemin i alla handelsflöden att det har varit svårt att distribuera och få ut varorna. Där måste vi ha tillgång till sjukvårdspersonal som ser till att materielen kommer på plats, att det är säkert och att de vacciner som ska vara kylda och nedfrysta tas om hand på rätt sätt när de kommer. Detta säkerställer vi just nu i de länder som har det behovet. 31 (V): har gått sedan bland annat och lyfte upp frågan, vädjade och sa att något behövde göras. Man såg redan tidigt vad som skulle ske. är den kontinent som har drabbats hårdast. Ministern nämnde bland annat att EU har exporterat mer än hälften av alla tillverkade doser till över 150 länder. Men sanningen är att bara 261 miljoner av de 1,8 miljarder donerade doser som utlovats av G7-länderna och Team Euro har levererats till låg- och medelinkomstländer. Dessutom har man donerat över 10 miljoner doser till höginkomstländer under pandemin. Det är tydligt att systemen är otillräckliga. Det räcker med att titta på antalet färdigvaccinerade: har , , och . ökar mutationerna, och pandemin förlängs. Detta drabbar oss alla. Med tanke på EU:s ansvar skulle jag vilja återgå till ministerns inledning där hon nämnde EU-förslaget som alternativ till och förslag, som stöttas av fler än 100 länder. och förslag är helt enkelt att pausa patenten och tillgängliggöra teknologin så att producenter från medel- och låginkomstländer också kan bidra till den globala vaccinproduktionen. Detta är viktiga nycklar som verkligen har visat sig vara livsnödvändiga för att kunna utföra detta. EU:s förslag däremot bygger återigen på tvångslicenser för patent och tar inte upp juridiska hinder relaterade till data och affärshemligheter, som är avgörande för att starta en snabb produktion. Det fokuserar på produkter men utesluter underliggande teknologier, komponenter, processer och metoder som också är skyddade under immateriella rättigheter och som är lika viktiga för att initiera produktion. Det skulle fortfarande krävas att varje land individuellt lämnar in och tillämpar tvångslicenser på varje komponent, produkt och så vidare vilket gör erforderligt internationellt samarbete svårt. Det är verkligen synd att EU inte är transparent med vad förslaget egentligen innebär, speciellt med tanke på att företagen vägrar att i stor utsträckning dela teknik med duktiga producenter i låg- och medelinkomstländer. Detta leder till dagens situation, där det är väldigt få som kan producera som företagen tjänar multum på fattiga människors bekostnad. Men det gläder mig att man nu har börjat titta på hur man kan utbilda människor i låginkomstländer och fördela tekniken. 32 Statsrådet (S): Jag delar otålighet vad gäller att kunna distribuera snabbare till de länder som har alldeles för låg vaccinationsgrad. Självfallet är detta djupt otillfredsställande. Jag vill också säga att den inte har delat EU:s syn generellt sett på alla områden vad gäller just solidaritet i dessa svåra tider under pandemin. har varit pådrivande för att till exempel ta bort de exportrestriktioner på vaccin som EU införde och har upprepat detta ett antal gånger. Den har gått i bräschen, och det har haft effekt. Över tid har vi vunnit gehör för detta inom EU-kretsen. har EU äntligen tagit bort kravet på exportrestriktioner och har i stället en transparensmekanism. Det är oerhört viktigt att EU inte begränsar distributionen av vaccin bara för att det ligger så mycket produktion inom EU. Där har den vunnit gehör och varit pådrivande. Jag vill återkomma till frågan om patentskyddet, som det handlar om i grunden och som och har drivit inom ramen för WTO. Det pågår just nu en diskussion i WTO. Jag har en förhoppning om det svenska initiativet, som vi kallar Trade for Health, som har tagits vidare inom EU och vunnit gehör och som EU sedan har tagit till WTO. Jag har själv mött WTO:s generaldirektör just i denna fråga, och de kallar det för the Swedish initiative. blev det ingen ministerkonferens i WTO på grund av pandemin, men förhoppningsvis kan man hitta ett utrymme för att ta upp åtminstone frågan om handel och hälsa samt solidariteten kring vaccin och läkemedel. Men det handlar inte bara om vaccin och läkemedel, utan det handlar också om skyddsutrustning och så vidare och om att ta bort alla former av handelshinder för det så att vi kan vara djupt solidariska i denna fråga. Jag återkommer till patentskyddet. Där delar vi inte och uppfattning att det är detta som är den springande punkten. Snarare handlar det om det som vi nu sätter igång alltmer och accelererar, nämligen processen med kompetensöverföring, distributionskapacitet och, inte minst, produktionskapacitet i de länder som inte har den möjligheten . Att ta bort patentskyddet skapar osäkerhet. Det skapar också bristande incitament och mekanismer för att vidareutveckla vaccinet. när vi ser de nya mutationer som kommer måste läkemedelsbolagen vara väldigt snabba när det gäller att ha resurser till det och få in kapital och finansiering för att kunna utveckla vaccinet löpande. Vi har sett, inte minst , hur viktigt det är att justera vaccinet. Att ta bort patentskyddet och pausa det, som säger, fru ålderspresident, tror jag alltså skulle skapa osäkerhet och inverka negativt på möjligheterna att utveckla vaccinet i den snabba takt som krävs under pandemin. 33 (V): Jag vill återigen påminna om att grunden för utvecklingen av vaccinerna har betalats av flera stater, så det är inte enbart företagen som har tagit fram detta. Angående patentskyddet är det faktiskt ett hinder. Det är inte bristande incitament, utan bolagen får avtal innan de börjar producera vaccinen. De har redan skrivit på avtal och sålt produktionen innan den ens är färdig. Det är bra att regeringen har jobbat med exportrestriktionerna. Vi är helt överens om att de ska bort. Jag tror verkligen att skulle kunna vara en stark röst i att ändra hur vaccinen produceras och distribueras globalt vid kriser, för vi pratar om en kris . är ett ledande land inom forskning, innovation och företag inom läkemedelsvärlden, och därför har vi ett extra stort ansvar för att göra vad vi kan för att stoppa pandemin. Vi har sett att den rika delen av världen har roffat åt sig allt vaccin och hur detta har drabbat den fattiga delen av världen. skröt FHM med att man köpt upp hela lagret vaccin av en viss produktion. Detta får oerhört stora långsiktiga och kortsiktiga konsekvenser för hela världen. Fler kvinnor och flickor utsätts för våld, inklusive sexuellt våld, fler flickor gifts bort och färre barn går i skolan. läggs mindre resurser på vård, hiv-mediciner och preventivmedel. Därför undrar jag varför , som är statsråd i en feministisk regering som säger sig driva en feministisk utrikespolitik, inte gör allt för att få ut så många doser som möjligt. 34 Statsrådet (S): Jag vill verkligen understryka att regeringen ser djupt allvarligt på den bristande rättvisan vad gäller fördelningen av vaccin. Jag delar också bilden av de konsekvenser detta får. Det blir mer ojämställda samhällen, och det blir också allt svårare för dem som redan är utsatta. Därför ligger , som jag sa, i topp bland de länder i världen som har skänkt mest per capita. Vi har donerat både i form av pengar och i form av doser och insatser för bland annat Covax för att försöka möta denna orättvisa. Men det räcker inte, utan vi har också krävt av att man tittar över vad det är i tvångslicenserna och den mekanismen som inte fungerar eftersom de inte har använts. Det är den andra frågan. Vad vi ser och hör är att det inte är patentskyddet som är den springande punkten utan att vi måste vara mycket mer solidariska men också aktiva vad gäller att se till att de här länderna får produktion och distribution på plats. Då kommer jag tillbaka till det jag har sagt tidigare: Det handlar om att förmedla kompetens men också kapital, naturligtvis, för att bygga upp de produktionsanläggningar som behövs, inte minst i . presenterade EU ett alternativ till Tripsundantaget med målet att förtydliga mekanismen och försöka förenkla den mekanism som redan finns . Målsättningen är att vi ska hitta en lösning inom ramen för WTO. Men det räcker inte med att det sker , utan det är bråttom här och . Det är därför den jobbar på alla dessa fronter . Jag skulle säga att är en av de absolut starkaste rösterna inom EU för detta, och vi har drivit frågan från början av pandemin. Vi döpte initiativet till Trade for Health, och jag har som handelsminister i regeringen varit drivande för detta. Jag ser att vi har gjort väldigt mycket, men vi är inte nöjda. Vi kommer att fortsätta att driva frågan, och jag hoppas att vi går i mål under nästa ministerkonferens i WTO. Det här är en global fråga som ska lösas på globalt vis. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tjänstgörande ålderspresidenten att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 35 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av finansminister , justitie- och inrikesminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Finansminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 36 (M): För en månad sedan lade fram ett förslag om att kompensera hushållen för de kraftigt skenande elpriserna. Det är bra att regeringen nu också verkar förstå hur hårt hushållen drabbas, även om det är tråkigt att regeringen inte vill kompensera alla hushåll utan bara vissa. Staten borde inte tjäna pengar på ökade elpriser, och sänkt elskatt borde vara bättre än bidrag. Indirekt erkänner dock regeringen nu sitt ansvar för situationen. Att numera är beroende av priserna i och är ett politiskt val. påpekade att om kärnkraften läggs ned står vi inför högre elpriser. Regeringen stängde kärnkraftverk, och vi fick högre priser. Det är tydligt att regeringen saknar en långsiktig plan för energiförsörjningen, för hushållens elräkningar och för den gröna omställningen. Min fråga är alltså: Är regeringen beredd att ompröva sitt motstånd mot kärnkraften, och vilka förslag är man i så fall beredd att lägga fram? 37 Finansminister (S): Den har inte lagt ned kärnkraftverk. Vi gjorde en energiöverenskommelse med bland andra . Efteråt hade delningsbilder på Twitter där de sa att de hade räddat svensk kärnkraft – trevligt – i en uppgörelse med bland andra regeringen. Däremot tar vi i regeringen frågan om de höga elpriserna på väldigt stort allvar. Det spelar ju inte så stor roll att de svenska elpriserna är något lägre än elpriserna i när de ändå stiger så kraftfullt som de har gjort under denna vinter. Därför agerar regeringen. Vi har avsatt för att kompensera de hushåll som har fått höga elräkningar . Vår ambition är att kunna ersätta dem december, . Jag kan också konstatera att de ersättningar som vi har föreslagit överstiger den kompensation som har talat om. 38 (M): Jag tackar för svaret. Jag välkomnar att regeringen nu också har vaknat och vill kompensera hushållen. Det är viktigt. Men det löser inte den långsiktiga frågeställningen om att vi behöver mer elproduktion i för att lyckas med omställningen och värna hushållens ekonomi. har lagt fram flera politiska förslag:  Ändra det energipolitiska målet till fossilfritt.  Tillåt fler reaktorer än tio.  Tillåt reaktorer på fler ställen än där det är tillåtet.  Ersätt kärnkraft och vattenkraft för den stabilitet de ger. Vad är statsrådet beredd att säga ja till? 39 Finansminister (S): Det är fullt möjligt att bygga ny kärnkraft i . Det finns inga förbud mot det. Vi kan konstatera att inte heller har lagt in några subventioner i den justerade budgeten för att bygga kärnkraft. Den snabba lösningen, och den viktigaste lösningen för elkonsumenter , både hushåll och företag, är att kraftigt bygga ut elproduktionen i . Den snabbaste och billigaste lösningen är vindkraft, inte minst till havs, eftersom det finns enorm kapacitet i som skulle kunna användas. Tyvärr är det många moderatkommuner som bromsar. 40 (SD): Med arrogant nonchalans har socialdemokratiska regeringar aktivt och medvetet åsidosatt det folkvalda parlamentet och dess beslut. Regeringen har bland annat satt i system att dra tillkännagivanden i långbänk och i upprepade fall struntat i beslut. Detta hanterande av riksdagsbeslut har resulterat i att nu börjat tidsbestämma tillkännagivanden för att pressa fram ageranden från regeringen. Ett exempel var att tog beslut om att regeringen innan skulle återkomma till med ett förslag på hur man ska slopa femårslicenserna, det byråkratiska haveri som drabbar laglydiga vapenägare. Denna tidsfrist betydde uppenbarligen ingenting för regeringen. Kommer dock , om än , att agera i frågan? 41 Justitie- och inrikesminister (S): Jag har sett hur och angriper oss socialdemokrater för att vi inte följer demokratiska strukturer och principer. Jag företräder ett parti som var med om att driva igenom demokrati i det här landet. är ett parti med rötter i vitmaktrörelsen och den typen av ingångar. Man missar aldrig ett tillfälle att ge sig på medier och domstolar. Jag tar ganska lätt på den kritiken, får jag nog säga. När det gäller sakfrågan som lyfter fram är detta ett tillkännagivande som i grunden är ganska problematiskt. Om vi skulle göra som vill ökar man nämligen riskerna för att farliga vapen, bland annat automatvapen och halvautomatiska vapen, kommer i händerna på människor som inte ska ha dessa vapen. Därför analyserar vi naturligtvis tillkännagivandet noga. Jag tänker dock inte medverka till att i detta läge, med de problem vi har med skjutningar och gängkriminalitet, öka tillgängligheten till denna typ av vapen så att de kommer i orätta händer. 42 (SD): Det är inte upp till att avgöra vad som är problematiskt eller inte i beslut fattade i denna kammare. Det är upp till denna folkvalda kammare att landa i de beslut man själv anser vara rimliga för att fortsätta. I det här fallet pratar vi om ett byråkratiskt, administrativt haveri som drabbar laglydiga vapenägare. Då är det inte upp till att säga att man ska åsidosätta de folkvaldas beslut i denna kammare därför att han personligen finner det problematiskt. 43 Justitie- och inrikesminister (S): Det finns ingenting som hindrar att agera på egen hand om man nu vill driva igenom en lagstiftning som innebär att man minskar kontrollen över vapen i just den här situationen. Det står naturligtvis fritt att göra det. Jag vill bara säga att det tillkännagivande som lyfter fram är problematiskt utifrån denna synvinkel. Vi analyserar naturligtvis det och ser om vi kan hitta en väg som inte ökar riskerna för att vapen hamnar i orätta händer. Men där har vi ännu inte någon lösning på problemet. Jag tänker inte medverka till att i det här läget minska kontrollen av vapen. Det tror jag är helt fel väg att gå. Satsningar på det civila försvaret 44 (V): Min fråga går till inrikesministern. Jag vill börja med att hälsa inrikesministern välkommen tillbaka till det viktiga arbetet med att jobba med det civila försvaret i . Vi befinner oss fortfarande i en pandemi. Pandemin har inneburit jättestora påfrestningar, självklart framför allt för liv och hälsa och för samhällets hela funktionalitet, och det har varit en utmaning för våra demokratiska institutioner. Vi är alla överens om att det civila försvaret måste stärkas för att bland annat hjälpa samhället att stå emot den typ av stora kriser som vi befinner oss i nu men som vi också tror och befarar kommer att inträffa fler gånger. Jag vill därför fråga inrikesministern vilka han anser vara de viktigaste satsningarna framöver för det civila försvaret och uppbyggnaden av detsamma. Det är en stor fråga och väldigt att svara på. 45 Justitie- och inrikesminister (S): Det är, som säger, en stor fråga, men i korthet kan man säga att vi håller på att genomföra den största uppskalningen av det civila försvaret i modern tid. Vi går ut med sammanlagt i ökat stöd till kommuner och landsting och andra aktörer för att förstärka bland annat områden som rör livsmedelsförsörjning, läkemedelsförsörjning, transporter, hälso- och sjukvården och allt annat som behöver stärkas upp så att det ska finnas en bred beredskap om man hamnar i olika former av krissituationer, där den allra yttersta förstås är risken för höjd beredskap och krig. Det vi nu gör, uppskalningen till 2024 med de här drygt 4 miljarderna, är en mycket stor insats och ett mycket starkt initiativ som naturligtvis grundar sig på det försvarsbeslut som finns i botten. 46 (V): På Folk och nu lyftes även välfärden in i diskussionerna om det breda säkerhetsperspektivet. Det är såklart väldigt glädjande och väldigt viktigt. Jag vet att även inrikesministern i sitt anförande lyfte fram behovet av ett starkt välfärdssamhälle. Hur ser ministern på välfärden under de stora kriserna? 47 Justitie- och inrikesminister (S): Min uppfattning är att en stark välfärdsstat är helt avgörande för att man ska kunna hantera svåra kriser när de kommer. Vi har ju ansvarsprincipen som går ut på att det i botten ska vara ungefär samma aktörer, det vill säga till exempel den ordinarie hälso- och sjukvården och de ordinarie transportverksamheterna, som snabbt ska kunna skalas upp i händelse av kris och krig. Då måste man ha marginaler så att man klarar av det, och det är det som de här ytterligare pengarna nu går till, alltså att förstärka de verksamheterna. Kompensation för höga elpriser 48 (KD): Efter onsdagsmorgonens presskonferens där regeringen presenterade en bidragslösning till dem som drabbats av exceptionellt höga elräkningar denna vinter hopar sig en rad frågor då regeringen nu har valt en modell som utgår från antalet förbrukade kilowattimmar . Rent krasst innebär det att det inte är de med högst elräkningar som kommer att få del av regeringens bidrag. Eftersom priset skiljer sig åt ganska markant mellan de olika elområdena beror det i stället på var i landet du bor. Beräkningar från Fortum visar att om elpriserna i skulle ha varit på samma nivå som i norr skulle notan ha landat på cirka 35 miljarder mindre. Min fråga till regeringen blir därför: Varför valde regeringen att ge bidrag till några i stället för att sänka skatten för alla? 49 Finansminister (S): En viktig diskussion när vi talar om att vi nu vill ge kompensation till hushåll som faktiskt har drabbats väldigt hårt av de höga elpriserna är att man kan tolka frågeställaren som så att man inte skulle ha gett något stöd till alla som bor i norra och som har en väldigt hög elkonsumtion för att det är kallt där. Jag tror att vi ska hålla ihop , och om vi ska rikta stöd till hushållen ska vi göra det utifrån ett nationellt perspektiv. Det har diskuterats om man kan sänka elskatten retroaktivt, och jag menar att det är nästintill omöjligt att göra det utan helt orimliga konsekvenser. har vi hittat ett system att stötta hushållen mer kraftfullt än genom de förslag som har diskuterats i den allmänna debatten. Många av de hushållen ser nog att det är viktigt att vi enas i riksdag och ser till att de här pengarna kommer ut, för det är många som har varit väldigt oroliga. 50 (KD): Orsaken som har presenterats av regeringen till att läget har blivit så exceptionellt i är de höga elpriserna på kontinenten och att man där har blivit beroende av rysk fossilgas. Det ryska beroendet har uppstått och förstärkts av att man har lagt ned kärnkraft och byggt vindkraft. Det är här jag inte får ihop det. Enligt regeringen sjunker priserna med nedlagd kärnkraft och utbyggd vindkraft i . Anser regeringen fortfarande att det var en bra idé för att stänga ned fungerande kärnkraft ? 51 Finansminister (S): Regeringen har inte stängt ned någon kärnkraft. Det har gjorts på kommersiella grunder eftersom det inte har varit lönsamt att renovera kärnkraften. Det vi ser nu är att det finns ett enormt intresse av att bygga ut inte minst havsbaserad vindkraft. Bara i finns planer på och intresse av att bygga ut mer än dubbelt så mycket som hela elproduktion. Då är det viktigt att vi nu fokuserar på långsiktiga lösningar som en ökad produktion av el och dessutom bättre överföringskapacitet i så att vi inte hamnar i den här situationen igen. 52 (L):