prot · H909126 · 2022-06-08 00:00:00 — Det värsta är att den inte kommer att förbättra tryggheten, snarare försämra, även för dem som har fasta anställningar. Som det ser ut nu ökar otryggheten för precis alla på arbetsmarknaden. Det är för mig obegripligt hur en socialdemokrat kan stå upp och vara stolt över detta och tycka att det är historiskt. 131 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) replik: Jag tror att inte riktigt har hängt med när det gäller utvecklingen på arbetsmarknaden. Om det ska vara riktig trygghet för löntagarna måste det finnas trygghet i anställning och i omställning. Det är därför det här är ett så viktigt paket. Det tar fasta på att skapa ökad trygghet när det gäller arbetsrätten för dem som har de mest otrygga jobben. Det handlar om att det inte ska gå att hyvla ned arbetstiden från ena dagen till den andra, vidare att öka tryggheten för dem som är bemanningsanställda genom att se till att de som har tillfälliga jobb snabbare kvalificerar in sig i de så kallade fasta jobben. Och självklart är heltid som norm en viktig grundförutsättning. Det handlar också om rätten och möjligheten att utbilda sig vidare till de nya jobb som växer fram. Det ska råda anställningstrygghet, men vet vi också att det sker en stark strukturomvandling på svensk arbetsmarknad . Många jobb försvinner och nya jobb tillkommer. Det är fråga om en helhet. Det ska vara trygghet i anställning och trygghet i omställning. Det är jag oerhört stolt över . Vi här i kommer att fatta beslut om den största trygghets- och frihetsreformen på svensk arbetsmarknad i modern tid. 132 CICZIE WEIDBY (V) replik: Jag tror faktiskt att arbetsmarknadsminister mycket väl vet vad som kommer att hända när man sminkar om allmän visstidsanställning och kallar den för särskild visstidsanställning. Det kommer inte alls att innebära att man helt plötsligt får en anställning . Det kommer bara att innebära att folk får ännu kortare påhugg. Det är beklagligt att man inte kan se den stora otryggheten för alla springvikarier i hemtjänst, journalister som bara kan drömma om en anställning, i Foodora eller andra plattformsarbetare. De kommer inte att få jobb. Arbetsmarknadsministern har inga bra lösningar för hur vi ska få bukt med problemen. LAS-propositionen kommer över huvud taget inte att komma till rätta med dessa saker. Det är en historisk dag, och det är beklagligt att arbetsmarknadsministern tycker att försämringarna är historiska. Arbetsmarknadsministern vet också mycket väl att jag känner till hur olika fackliga förhandlingar går till. Men det här har inte varit en jämbördig facklig förhandling. Vi vill inte heller påmåla att inte skulle stå upp för den svenska modellen. Det är viktigt att poängtera att arbetsgivaren inte har gett någonting. Staten ställer upp med omställning. Arbetstagarna betalar med otrygga anställningar. Det är inte en bra modell, och det är ingenting att historiskt vara stolt över. 133 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) replik: Jag delar verkligen inte bedömning. Jag kan konstatera att det finns ett mycket starkt och brett stöd i denna kammare för att stå upp bakom den förhandling som parterna på svensk arbetsmarknad har genomfört och den tecknade överenskommelsen. Det är häpnadsväckande att man från sida inte står upp för och respekterar det som är ingångna överenskommelser mellan LO, PTK och . Det behöver, och det parterna på svensk arbetsmarknad behöver, är långsiktighet och stabilitet. Då handlar det om att politiker ska stå upp och respektera de ingångna kollektivavtalen och överenskommelserna, och vi behöver inte klåfingriga politiker som vill lägga sig i delar av förhandlingarna. En röst på Socialdemokraterna, som Ciczie Weidby frågade om, innebär att man alltid vet att vi står upp för avtal och överenskommelser som parterna på svensk arbetsmarknad har tecknat. 134 (KD) replik: Det här handlar inte om en ny kärleksförklaring till Socialdemokraterna, men jag tycker att vi kan gratulera oss alla och framför allt gratulera arbetsmarknadens parter för att ha nått ända fram. Det är lätt att tycka att det här är jättestort. Men vi politiker bör dra oss tillbaka och inte ta på oss alltför stor kredd för detta. Om inte parterna hade gjort sitt jobb hade vi varit i en jättejobbig situation. Med detta sagt tycker jag att detta är bra, och jag kommer med stor glädje att trycka på rätt knapp . Möjligen kan vi dra en slutsats att de riktigt stora löftena, huggna i granit, ska kanske huggas i lite mindre format . Verkligheten gör att vi ibland måste ändra oss, och då kan det upplevas som att vi sviker det vi har lovat. Arbetsmarknadsministern nämnde i sitt anförande mycket om tusentals nya gröna jobb. Det är jättebra. Flest jobb kommer i norr. Hur ska vi få människor att flytta dit? Det handlar inte bara om ingenjörer, och det handlar inte om de direkta jobben. Det handlar om hela offentliga sektorn som också måste följa med. Och det kommer att krävas el i massor. Oavsett vilket energislag vi pratar om kommer det att bli full effekt när det har gått . Finns det en risk att vi inte når ända fram? Vilken plan finns? 135 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) replik: I grunden är det oerhört stora möjligheter som finns med de nya gröna jobben som växer fram. , inte minst norra , blir en sorts skyltfönster över att det går att ställa om, att klara klimatutmaningen, och skapa nya jobb. Klimat och jobb står inte mot varandra, utan de hänger faktiskt ihop. Med det sagt är det en stor utmaning när vi ser att 100 000 människor måste flytta upp till norra . Här är det många aktörer som jobbar hårt för att se till att säkerställa att vi ska klara av att kompetensförsörja till alla de nya jobb som växer fram. Den reform som vi sätter på plats i riksdag är förstås viktig. Det räcker inte med att de arbetslösa tar de nya jobb som växer fram. Många av dem har inte heller de kunskaper som behövs, och då krävs en stor satsning på utbildning. Men vi behöver också utbilda alla som är mitt i yrkeslivet och har ett arbete och ge dem möjlighet att ställa om under ett helt yrkesliv för att se till att kompetensförsörja de nya jobben. Det menar jag är en central fråga. lyfter också fram andra frågor, som elförsörjningen. Jag kan addera det som är väldigt centralt: att fortsätta bygga ut hela infrastrukturen och att satsa på välfärden. Med de nya jobben som kommer inom industrin kommer också fler jobb inom välfärdssektorn och den offentliga sektorn, och ska vi inte skära ned på dessa viktiga verksamheter utan snarare fortsätta utveckla välfärden och arbetsvillkoren för alla som jobbar i välfärden så att ännu fler vill och kan jobba i de sektorerna. Vi behöver alltså göra och fortsätta jobba med mycket där – tillsammans. 136 (KD) replik: Jag kan hålla med ministern om komplexiteten i detta. Jag är rädd att vi ibland pratar för mycket teknik, för mycket stora saker, och glömmer att det också måste vara någon som faktiskt gör det här. Vi måste få människor att flytta från södra och långt norrut, inte minst mentalt. Vi pratar om inte om hundra eller tvåhundra; vi pratar om många tusen människor. Jag ska inte kräva ministern på svar på hur vi gör det . Det är mer ett memorandum om att där måste vi nog tillsammans, alla politiker och arbetsmarknadens parter och många andra, fundera på hur vi gör det här så attraktivt och så bra att vi inte till slut måste tvångsdeportera folk – eller bara ge upp. Den risken finns ju också. Om ingen vill flytta och jobba kan vi ju prata om vad vi vill. Människor måste framöver förflytta sig fysiskt från södra och till norra för att den gröna revolutionen verkligen ska bli av. 137 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) replik: Ja, vi är överens om att vi behöver möjliggöra de här fantastiska investeringarna och se till att de nya gröna jobben som växer fram också besätts med rätt kompetens. Då behöver vi reformpaketet som fattar beslut om . Vi behöver satsningar på välfärden, på skolan, på barnomsorgen, på boendemiljöer och på kultur och fritid. Det behövs en hel räcka av insatser. deltog jag på en stor jobbmässa som heter Bazaren här i . Där deltog också Norrlandskommunerna för att möta människor. Det var helt fantastiskt att se och att möta människor från de här kommunerna som berättade om på vilket sätt de arbetar metodiskt med att stötta människor i att flytta upp med inflyttarservice, med att matcha deras fritidsintressen och så vidare. Där stod kommunerna sida vid sida med företagen och erbjöd jobb och olika typer av stöd för att kunna flytta. Vi kommer att behöva göra mycket mer, men jag är väldigt stolt över det stora engagemang och det viktiga arbete som genomförs på många håll och kanter när det gäller att säkerställa klimatomställningen och de tusentals nya jobb som växer fram i hela landet. 138 (S): Jag är så stolt över att vi socialdemokrater steg för steg har byggt upp ett av världens mest jämlika studiestöd som gör det möjligt för människor med olika ekonomisk bakgrund att utbilda sig, byta karriär och fortbilda sig under hela livet och i hela landet. Ett studiestödssystem som reformeras efter människors olika förutsättningar att studera och som går hand i hand med förändrade kunskapskrav på arbetsmarknaden är en viktig i vårt socialdemokratiska samhällsbygge. Det skapar frihet, och det skapar trygghet. På bord ligger nu regeringens förslag om att genomföra den största frihets- och trygghetsreformen . Det här är ett historiskt omställningsstudiestöd som införs som ett komplement till det ordinarie studiestödet. Det är riktat till dig som är mitt i arbetslivet, har arbetslivserfarenhet och är van vid att ha en arbetsinkomst. Vi vill säkerställa att du ska kunna växla upp och växla om under ditt yrkesliv för att stärka din ställning på arbetsmarknaden utan att behöva lämna hus och hem. Den som är undersköterska men vill ha ett större ansvar kan välja att söka sig till någon av utbildningarna till specialistundersköterska på . Den som har jobbat länge i tillverkningsindustrin och känner att kroppen börjar säga ifrån kan genom att utbilda sig till automationsoperatör inom yrkesvux få jobb i någon av de gröna industrier som snabbt växer fram i hela landet. Och för en utbildad civilingenjör som har arbetat och behöver förnya sina kunskaper inom artificiell intelligens och maskininlärning för att fortsätta vara relevant och attraktiv på arbetsmarknaden kommer det att finnas möjlighet att läsa sådana kurser inom högskolan. Vi möter många arbetsgivare som vittnar om hur svårt det är att hitta personer med rätt kompetens . De kommer att vinna på att reformen införs. Men de stora vinnarna är alla ni som befinner er mitt i arbetslivet och som har tänkt ta det där steget till omställning men avstått, kanske av ekonomiska skäl. För alla er kan reformen om ett omställningsstudiestöd skapa helt nya livschanser och möjligheter. Omställningsstudiestödet vänder sig som sagt till personer som är etablerade på arbetsmarknaden. Det får lämnas till den som har arbetat i genomsnitt under en ramtid . Det är det så kallade etableringsvillkoret. Man måste också ha arbetat under minst 12 av . Stödet består av en bidragsdel som ska täcka av lönen upp till ett maxtak på . Bidraget kan kompletteras med ett lån på max . Utöver detta generösa stöd kan arbetsmarknadens parter komma överens om ytterligare stöd i kollektivavtalen. Omställningsstudiestödet kan ges för heltidsstudier, det vill säga i två terminer – längre om du studerar på deltid. Grundprincipen för att beviljas omställningsstudiestöd är att den sökta utbildningen kommer att stärka individens framtida förutsättningar på arbetsmarknaden med utgångspunkt från arbetsmarknadens behov. Vi förutsätter att utbildningsanordnarna, som komvux och men även universitet och högskolor, kommer att se till att de har ett utbud av utbildningar som i och med detta kommer att efterfrågas på arbetsmarknaden. CSN är myndigheten som kommer att ta emot ansökningarna , och för dem som beviljas stödet kommer utbetalningarna att ske efter . , fru talman: Den här reformen är historisk inte bara för att den kommer att förändra arbetsmarknaden, kompetensförsörjningen och det livslånga lärandet i . Den är också historiskt stor i pengar räknat. Totalt uppskattas reformen kosta upp till 9 miljarder när stödet är fullt utbyggt. Det är väl investerade miljarder som kommer att kunna ge i snitt 44 000 personer möjlighet att ställa om eller kompetensutveckla sig mitt i yrkeslivet av sin tidigare lön för att kunna möta framtidens arbetsmarknadskrav. För oss socialdemokrater är det viktigt att samhällets krav på arbetsmarknadsreformer går hand i hand med ett reformerat studiestöd. Det är precis vad som sker . Därför är jag mäkta stolt över att få fatta beslut om den största trygghets- och frihetsreformen . En reform som kommer att skapa en mer dynamisk arbetsmarknad. En reform som kommer att möta klimatomställningens behov av nya gröna jobb. En reform, fru talman, som på riktigt kommer att göra det möjligt för en arbetstagare att byta jobb eller bransch mitt i livet, utan att behöva lämna hus och hem, tack vare ett generöst omställningsstudiestöd. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) § 9 Nordiskt samarbete inklusive betänkande 2021/22:UU5 Nordiskt samarbete inklusive (skr. 2021/22:90 och redog /22:NR1) 139 (M): Ambitionen med det nordiska samarbetet är att ska vara världens mest integrerade region. Det handlar om ganska högt ställda mål och ambitioner. Tyvärr fick sig det nordiska arbetet och samarbetet, som var väldigt väl fungerande före coronapandemin, en rejäl törn i samband med den. Gränser som alltid har varit öppna stängdes, och flöden av tjänster, människor och varor stannade upp. Vi hamnade snabbt, , i en situation där gränser som vi trodde var ostängbara faktiskt stängdes. Människor hade svårt att ta sig till och från jobb. Affärer på olika sidor av gränser fick stänga för att man inte längre hade några kunder. Gränserna har återöppnats, och det är bra. Men varken handel eller resande har ännu återgått till förpandemiska nivåer. Avbrottet var stort och långt, och kanske är man försiktig och känner en viss skepsis inför vart detta ska ta vägen. Det är naturligtvis förklarligt efter en pandemi och det som hände, men det är väldigt olyckligt att vi har landat där vi nu är. Har man förlitat sig på gränspendling för arbete och uppehälle leder det kanske till att man ser över sin situation och skaffar sig ett jobb på den sida av gränsen där man bor, och det är inte det som är ambitionen med det nordiska samarbetet. Det nordiska samarbetet ska gå ut på att vi är en integrerad region där det inte ska spela någon roll om man jobbar på den ena sidan av gränsen och bor på den andra. Det ska vara fullt möjligt att leva så. Företagandet i våra gränsregioner har också fått sig en hård smäll på grund av covidpandemin och de stängda gränserna. Det kommer att ta ett tag innan vi kan bygga upp ett förtroende mellan länderna och i dessa regioner så att man vågar gå tillbaka till det som var innan och vågar fortsätta utveckla den nordiska integrerade regionen. Det utbyte mellan våra länder som var en i relationerna före pandemin tar tid att återstarta och återuppbygga – det märks inte minst inom . Vi hanterade pandemin på olika sätt, och som vi moderater har påpekat väcker detta också viktiga frågor om hur vi kan möta globala utmaningar tillsammans . De långtgående effekter som pandemiavbrottet har inneburit måste utvärderas så att vi på ett tydligt sätt kan få klart för oss hur samarbete i vårt närområde ska fungera i kris, hur de historiskt goda relationerna har påverkats samt hur vi tillsammans kan möta de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19. Detta är avgörande för hela . Vi vill inte hamna i samma situation igen. Vi måste vara bättre rustade och möta denna typ av utmaningar gemensamt . Vår marknad är integrerad och ska så förbli; det är väldigt viktigt för oss allihop. En utredning, en coronakommission om man så vill, bör syfta till att vi ska kunna stå starkare tillsammans inför nästa kris. Vi moderater tycker att det är oerhört viktigt att vi får till denna gemensamma utvärdering. Det är viktigt för alla som bor i våra gränsregioner och för dem som drabbats av pandemins effekter att vi utvärderar vad som gick fel och vad vi kan lära oss av det till nästa gång. Trots avsaknaden av en sådan utredning, där vi får nödvändiga förbättringsförslag, finns det tidigare förslag om hur vi kan stärka vårt gemensamma . En fråga som är oerhört viktig och som tangerar det utskott som jag sitter i, trafikutskottet, är att vi behöver ett ministerråd för infrastruktur. Goda kommunikationer över våra gränser är viktiga för tillväxt och välstånd och en fortsatt integration av våra länder. Våra kommunikationer går över gränser. är det alldeles uppenbart att vi, med tanke på de transporter och den pendling som sker över våra gränser, behöver titta på hur vi ska förbättra kommunikationerna över gränserna mellan alla våra nordiska länder. Det skulle göras bäst i ett ministerråd för infrastruktur. Detta har behandlats i , och det finns en stark vilja att skapa ett sådant ministerråd. Men är den motvalls och vill inte att ett sådant ska inrättas. Man hävdar att det råder goda relationer mellan ländernas transportministrar och att det räcker. Jag tycker att det finns ganska många bevis i vår vardag för att det inte gör det och att vi verkligen skulle behöva ett ministerråd för infrastruktur för att förbättra våra kommunikationer över gränserna. presenterade en uppföljning av Stoltenbergrapporten, som framför allt fokuserar på ett ökat samarbete mellan de nordiska länderna mot hybridhot och cyberangrepp. Tyvärr är detta frågor som är alltmer aktuella med tanke på den omvärldssituation vi har . Det är angeläget att de nordiska länderna gemensamt omsätter så många som möjligt av rapportens förslag i praktiken för att vi ska stärka det nordiska samarbetet och vår motståndskraft när det gäller denna typ av hot. Vi har möjlighet till en sorts nystart för de nordiska relationerna, där en utredning av pandemin kan ge oss ännu bättre möjligheter att förstärka vårt samarbete. En nystart innebär också att man måste se över sådant som inte fungerar tillfredsställande och områden där det finns förbättringsmöjligheter. Ett sådant område är den undermåliga ekonomihanteringen inom och , som tyvärr blir allt tydligare. När problemen uppdagades skylldes de på ett byte av ekonomisystem. Detta har säkert bidragit, men när redovisningen analyserades närmare visade det sig tydligt att problemen gick betydligt djupare än så. Det handlar om bristande rutiner, inte minst när det gäller projekthantering. Med tanke på den stora mängd projekt och de stora summor pengar det handlar om är detta anmärkningsvärt. Jag sitter i den så kallade kontrollkommittén i , som löpande får information om utvecklingen av ekonomihanteringen. Det är alldeles uppenbart att det är långt kvar innan ekonomihanteringen kan anses vara i acceptabelt skick. Detta är sorgligt, och det är angeläget att frågan om ekonomihanteringen löses så fort som möjligt. Det handlar om skattepengar, och vi har ett ansvar för att de används så klokt som möjligt. Det handlar också om trovärdigheten hos det nordiska samarbetet. Det är viktigt att vi visar att vi kan hantera ekonomin. De resurser som ska gå till nordiskt samarbete ska användas på ett effektivt sätt. Med detta, fru talman, vill jag meddela att vi naturligtvis står bakom alla våra reservationer. Men jag väljer att yrka bifall endast till reservation nummer 1. 140 (SD): Under denna kammardebatt ramar vi in nordiskt samarbete och . Jag yrkar så här initialt bifall till reservation nummer 3. Det betänkande som utrikesutskottet justerat och som vi debatterar är ett tydligt uttryck för vilket parti i denna kammare som på allvar och över hela kartan av samhällsområden prioriterar det nordiska samarbetet allra högst, nämligen . Utskottet behandlar i betänkandet sju övergripande områden. Det handlar om alltifrån nordiskt samarbete under covid-19-pandemin till hälsofrågor, näringsliv, transport, miljö och säkerhetspolitik. Två följdmotioner med anledning av regeringens skrivelse ligger på bordet, med sammanlagt 50 yrkanden. Av dessa är 44 signerade . Det är primärt ett uttryck för att det finns ett alternativ till regeringens politik på området och för att flertalet övriga partier väljer att lämna walkover i förhållande till regeringens skrivelse – noterbart, särskilt under ett valår. , och är huvudprioriteringar i internationella relationer och förhållanden. är på många sätt fantastiskt – ett som vi älskar. Det är vårt hem. Det har fantastiska platsbundna värden i form av unik kultur och natur. Det finns en social tillit som generationer före oss har byggt upp. var det en region i kaos under pandemin, med en tillit som utmanades av den förda politiken. är en region som under ytan rör sig i riktning mot allt fler inslag som kännetecknar ett samhälle i kris. Nyss såg vi pandemins järngrepp och låsningar över de tidigare osynliga gränserna – ser vi krig och konflikt i vårt närområde. har vi invaggats i en falsk visshet att säkerhet och trygghet kan tas för given, men den senaste tidens utveckling avslöjar att ingenting kunde vara mer naivt än just den inställningen. Kriser har också avlöst varandra på löpande band, inte minst migrationen och det svenska tillståndet som bråkigt syskon i den nordiska familjen. Vi har sett pandemi och smittspridning, där det nordiska gränslösa tillståndet till och med begravdes i högtidstalen, och ser vi en europeisk säkerhetsordning som är djupt sargad. Därtill hotar ekonomiska kriser. Det har under dessa farsoternas tidevarv blivit smärtsamt uppenbart hur bräckliga våra samhällen är. Vi har rusat på som om det inte fanns någon morgondag, och helt plötsligt kan vi inte ens gå utanför dörren till andra sidan om den gräns som skulle vara osynlig. Den vänsterliberala regeringsmajoritetens politiska inriktning i de nordiska länderna har dock inte visat på en klar riskmedvetenhet. När vi väl står mitt i krisen blir den något vi reagerar på i stället för att långsiktigt föra en diskussion om hur vi bäst förbereder oss inför det som eventuellt kan komma. Nej, ”vi såg det inte komma”, uttalade en välkänd socialdemokratisk ledare. menar tvärtom att vi faktiskt på i princip alla områden skulle kunna agera mer proaktivt och förebygga kriser. Det ska sägas att det gäller alltifrån smittspridning till tillgång till livsmedel, energi, välfärd, sjukvård, finansiell stabilitet, infrastruktur och samverkan inom rättsväsendet. Det krävs vaksamhet, eftertänksamhet och proaktivitet. Det krävs sverigedemokratisk politik. Den svenska miljöpolitiken har i mångt och mycket gått ut på att bestraffa oss själva om vi nyttjar sådant vi behöver. Vi tycks ha en föreställning om att om vi bara späker oss själva lite till löses de globala miljöproblemen. Vi river världens bästa energisystem, straffbeskattar människor som ska åka till jobbet och vi ersätter detta med lösningar som är mycket illa omtyckta av vanligt folk i deras vardag och heller inte fungerar. Det saknas en realistisk hållning, och det syns även i de nordiska ministerråden och regeringarna, där politiken bakom visionen inte håller måttet. Har den politik man prövar verkligen den önskade effekten på klimatet och miljön? Tyvärr är miljöpolitiken i och i inte grundad på realistiska antaganden och i fall inte heller på omsorgsfullt förvaltarskap om våra skogar, hav och dalar. har beställt en forskarutredning om det optimala sättet på vilket kan bidra till klimatförbättring. Utredningen redovisades i rådets tidskrift 2019. Forskarna konstaterar i likhet med att de nordiska ländernas optimala sätt att bidra till klimatförbättring är att stödja forskning om och spridande av nordiska innovativa tekniska lösningar till länder utanför .