prot · H909137 · 2022-06-27 00:00:00 — Men det finns trots allt saker med dessa vindkraftverk som påverkar oss här och , till exempel ljudnivån från dem. Det är inte bara människors hälsa som påverkas negativt av det konstanta pumpande oljud som vindkraftverken genererar, utan på samma sätt påverkas, störs och förstörs också livet i våra hav. Människor drabbas av huvudvärk och sömnproblem, medan fisk och andra levande organismer i haven flyttar för att undkomma oljuden. helt unika obrutna horisont över kommer att finnas kvar, i alla fall på vykort. Det är ju trots allt bara estetiskt, men det kommer att försämra bnp när turister väljer andra länder som har mer orörd natur. Att solnedgången kommer att fladdra när solljuset strömmar genom vingarna tror en del kommer att vara störande, men de blinkande ljusen över horisonten kommer några att tycka är vackert. Vindsnurrorna kommer dock att ge oss ett välbehövligt tillskott på energi. Det behövs verkligen energitillskott efter nedläggningen av kärnkraft. Men om jag ska vara ärlig med ministern, herr talman, ska jag säga att energiproblem inte är grundat på att vi har för lite el när det blåser. Vi har för lite el när det inte blåser, och detta kan rimligtvis inte fler vindkraftverk ändra på. Ska vi ha en jämn elproduktion som håller för konsumtionstoppar och kyla måste vi bygga kärnkraft, vilket jag är glad över att även ministerns parti nu verkar tycka. Man har dock inte varit lika viljestark som och givit order om att bygga. Man har bara gömt undan diskussionen till efter valet. Men detta med kurragömmalek ska jag återkomma till, ministern. Jag tycker att det är viktigt att tala om både fördelar och nackdelar med vindkraft. Det blir lätt väldigt ensidigt annars. Och eftersom ministern talar om det cirkulära samhället skulle jag vilja fråga någonting om just detta. Det cirkulära samhället är gott. Det är ansvarsfullt mot kommande generationer. Men kommer ni ihåg de gamla propagandafilmerna från den tid då det bara fanns en eller max två tv-kanaler och vi inte hade rätt att äga vår egen telefon? fanns det filmer som visade hur man skulle hålla skärgården ren: Man skulle samla ihop allt skräp i en plastpåse, helst med en sten i botten, och slänga det överbord. Sedan skulle problemen försvinna. Det är precis samma känsla som jag får när jag läser om de här lösningarna med stora vindkraftsparker som ska placeras så långt ut till havs att de inte syns. Jag blir lite nyfiken på hur regelverket ser ut för den andrahandsmarknad i den cirkulära ekonomin som ministern nämner och som finns för uttjänta verk i . Vilka länder går dessa verk till, och vems är sedan ansvaret för återvinningen av dem? Den här debatten handlar framför allt om återvinning av kompositmaterial från vindkraft. 51 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , för ditt engagemang för den bohuslänska kusten! Jag återkommer till den diskussionen när vi går in på nästa interpellation. När vi pratar om hur vi ska lösa den stora energiutmaning som vi ju står mitt i är det viktigt att nämna att vi är inne i en grön industriell revolution, där vi just nu håller på att ställa om den svenska industrin och fasa ut det fossila. Vi gör det för klimatets skull. Vi gör det för våra barns och barnbarns framtid och för att man ska kunna leva och verka på en planet som är hållbar. Vi gör det naturligtvis också för att vi själva och våra barn vill kunna andas frisk luft och dricka rent vatten. Detta är också en av anledningarna till att i sin visdom har satt upp ett mål om att vi ska ha ett helt förnybart energisystem till 2040. är svenska hushåll drabbade av tuffa utmaningar som relaterar till de ökade energipriser som inte minst är ett resultat av Putins olagliga krig mot men också av det faktum att det nya gröna och de nya gröna teknikerna kommer att kräva väldigt stora mängder energi framöver. Precis som själv påpekar lade vi från Socialdemokraternas och regeringens sida fram ett brett kraftpaket för att klara energiomställningen, där vi var väldigt tydliga med att det kommer att behövas mer av allt. Det behövs sol, vind och vatten, och vi är också beredda att diskutera frågan hur kärnkraften ska ingå i en svensk energimix framöver. Men man ska vara ärlig och förhålla sig till den verklighet som vi har. Vi har i en energimix där framför allt vattenkraften är stommen. Den är både planerbar och reglerbar och står för av den svenska energimixen. Vi har också varit förutseende nog att få in mycket fjärrvärme i vårt system. Vi tar nu nya initiativ för att få mer solenergi på plats, förhoppningsvis. Vi hoppas också att de andra partierna i riksdag ska vara konstruktiva när det gäller att diskutera hur vi ska lösa den här utmaningen. Där har inte partiledare svarat särskilt väl, utan det har varit ett ganska blankt nej. har hänvisat till en kärnkraft som visserligen står för en viktig del av den framtida utmaningen men dock bara en del. Vindkraften är och kommer att vara oerhört viktig. Vi ser hur våra grannländer satsar enormt på den. För svensk del är det i den havsbaserade vindkraften som vi har den stora investeringsviljan, inte i ny kärnkraft. 52 (M): Tack, ministern, för svaret! ska ju debatten handla om kompositmaterialet och hur vi återvinner det. Jag är ingen expert på detta. Men min fråga var hur den cirkulära ekonomin och andrahandsvärdet i kompositvingarna ska regleras. Hur tas det om hand, och var hamnar vingarna sedan? Jag får inget svar av ministern, och jag är själv ingen expert på detta. Jag har alltså ingen koll på var kompositbergen grävs ned någonstans. Svenska har ju förbjudit deponi av dem just för att de inte är återvinnbara. Men vad händer med de uttjänta verken om vi exporterar dem till andra länder? Min gissning är, herr talman, att de lämnas åt sitt öde i ett land där man kanske inte har det så gott ställt som vi har det i och där man kanske inte har en så rigid miljölagstiftning som vi har här. Jag är faktiskt förundrad, herr talman, över att man kan förespråka en så stor utbyggnad av havsvindparker som sker utan att veta var man ska göra av materialet. Det är som att förespråka en höghastighetsjärnväg och säga att den är miljövänlig utan att berätta hur den påverkar miljön i det stora hela. Ministern sa i sitt svar: Flera olika kemiska återvinningsprocesser är också under utveckling som kan vara intressanta för just uttjänta vindkraftverk. Det här är spännande, tycker jag, och jag vill veta mer om det. Vad jag vet är det möjligt att separera komponenter på kemisk väg, men än så länge är det väldigt dyra och väldigt hälsofarliga kemikalier som används. Jag skulle gärna vilja veta hur långt in som utvecklingen av de här kemiska processerna ligger. Eftersom har förbjudit deponering av rotorbladen återstår separering på mekanisk väg, det vill säga att man helt enkelt krossar dem. Problemet med det, herr talman, är att det då uppstår ett giftigt damm. Det är alltså egentligen inte någon lösning. Om man i stället skulle förbränna dem och använda värmen som energi och utvinna el av den skulle det bildas otroligt giftiga gaser. I min värld, herr talman, är inte heller det någon lösning. Det är klart att vi ska återvinna vindkraftverken. Annars ska vi naturligtvis inte bygga fler vindkraftverk, för vi kan inte bygga upp stora berg av kompositmaterial som inte går att återvinna. I står det att den som bedriver eller planerar att bedriva en verksamhet ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta övriga försiktighetsmått som behövs för att hindra eller motverka skada eller olägenhet för miljön eller för människors hälsa. Eftersom de planerade vindkraftverken planeras av regeringen är det regeringen som ska vidta försiktighetsmåtten, utföra skyddsåtgärder och iaktta de begränsningar som behövs för att tillse att inte natur, miljö och klimat förstörs för generationer i syfte att försörja nuvarande generation med elektricitet. Jag undrar, herr talman, vad miljö- och klimatminister har för plan för detta. 53 Klimat- och miljöminister (S): Tack, , återigen, för det otroliga intresset för den här frågan! Vi kommer alldeles strax att ha en interpellationsdebatt till som rör just vindkraften, och då hade jag tänkt redogöra lite mer i detalj för de prövningsprocesser som krävs för etablering av vindkraftsparker och vindkraft, oavsett om det är på land eller om det är långt, långt ute till havs. Man väger naturligtvis av konsekvenser och miljökonsekvenser ur mängder av olika perspektiv. Det gäller fiskerinäringen, miljön, försvaret, människors hälsa och den miljön, om det är den det handlar om. Men jag tänkte också försöka svara lite på de frågor som vi diskuterar när det gäller återvinning av kompositmaterial och den plast som ingår i vindkraftverk . Precis som jag sa har vi en utveckling som går väldigt starkt framåt. Bland annat konstaterar att det finns flera olika återvinningstekniker för just glasfiberkompositer. Man kan till exempel mala glasfiberkomposit, som sedan kan användas som inblandning i fyllnadsmedel, byggnadsmaterial och andra kompositmaterial. Det finns också flera olika kemiska återvinningsprocesser som just nu är under utveckling, som kan vara otroligt intressanta för just uttjänta vindkraftverk. Anledningen till att vi ser denna enormt snabba utveckling är naturligtvis att de flesta länder som har en energiutmaning satsar på vindkraften, inte minst med tanke på att den nya moderna vindkraften är mycket mer effektiv. , som jag sa, har det inte varit så många vindkraftverk i som har tagits ur bruk. En del av de nedmonterade verken har gått till andrahandsmarknader för vidare bruk. Som det ser ut går det, mycket riktigt, inte att utesluta att en del av dem, även om det inte är många, har hamnat på deponi eller gått till energiåtervinning. Just för att motverka detta har regeringen tagit fram och fattat beslut om en strategi respektive handlingsplan för cirkulär ekonomi som fokuserar på den cirkulära ekonomin som drivkraft för näringslivet och andra aktörer. Genom ett främjande av innovation och cirkulära affärsmodeller kan man bidra till att vi får en fungerande cirkularitet också när det gäller de här delarna från vindkraftverken. Vi har också publicerat en nationell handlingsplan för plast, vår första, med 55 beslutade åtgärder. Vad gäller kraftfull utbyggnad av olika saker där man inte riktigt har svaret på hur man ska ta hand om avfallet är väl just kärnkraften ett alldeles utmärkt exempel. Så sent som var jag med och lade fram förslag, som beslutades, om det första slutförvaret av uttjänt kärnbränsle i världen. Ska vi bygga ny kärnkraft måste vi också kunna svara på hur vi ska ta hand om avfallet därifrån, men det kanske har svar på. 54 (M): Jag tackar för det beslutet. Det var ett bra beslut för framtida energiproduktion i . Vindkraft är en förnybar energikälla som inte genererar några utsläpp. Det är vad vindkraftsindustrin påstår. Men stämmer det verkligen? När man bygger rotorbladen används stora mängder balsaträ från regnskogen. Man använder epoxi, ett starkt irriterande och frätande ämne. Värst av allt, tycker jag, herr talman, är bruket av det hälsoskadliga bisfenol A i vindkraftverkens rotorblad. bisfenol A förorenar vatten. Det behövs alltså inte mycket, herr talman, för att orsaka stora skador på miljön. Forskning visar att rotorbladen tappar av sin vikt under sin livstid i läckage av just de här viktiga och farliga ämnena. Ju större vindkraftverk som ska byggas till havs, desto större blir läckaget av dessa synnerligen giftiga ämnen. För att vindkraften ska bli trovärdig måste man sluta påstå att den inte har någon negativ klimatpåverkan eller miljöpåverkan. Det finns såklart andra miljövänliga energialternativ att tillgå. Det är rekordhöga elpriser, ökade klimatutsläpp och sämre stabilitet i elsystemet. För mig är det uppenbart att behöver ny kärnkraft och en ny regering, om herr talmannen ursäktar. Mitt parti, , föreslår att statliga redan nu ska påbörja planeringen för ny kärnkraft vid – ju snabbare, desto bättre. Men det hade varit bra om ministern hade haft en konkret plan för återvinning av kompositmaterialet i rotorbladen, för det här måste vi lösa tillsammans för, som ministern säger, framtida generationers skull. 55 Klimat- och miljöminister (S): Vi pratar nu om avfall, återvinning, förnybart, framtida energibehov och så vidare. Ja, , den befintliga kärnkraften kommer definitivt att vara en viktig del av den svenska energimixen, men just energimix är väl nyckelordet. Vi har en energimix. Du refererar till framtida kärnkraft och det beslut som fattades . Det är inget beslut som tar någon som helst höjd för någon framtida ny kärnkraft. Slutförvaret som det ser ut är ju dimensionerat för den livslängd som man bedömer att de befintliga svenska kärnkraftverken har och det redan upparbetade kärnavfall som finns i bassänger i . Man behöver i så fall fundera på hur man ska konstruera en sådan lösning. Framför allt är det också så att inte kan gå bakåt. Faktum är att vi måste klara av att ta till oss ny, modern teknik. gick så sent som i går ut och pratade om hur de ska bli en stormakt när det gäller den havsbaserade vindkraften. Väldigt många andra länder följer efter. bygger den längs med hela ostkusten. , som har en fantastisk kust och en stor investeringsvilja, måste naturligtvis finnas med i den mixen. När det gäller att ta hand om avfallet från våra vindkraftverk rekommenderar jag läsning av vår handlingsplan för cirkulär ekonomi. Där står väldigt mycket om det. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:484 om ekocid och Stockholm+50 56 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig om jag avser att i alla relevanta internationella sammanhang verka för att det juridiska ramverket ska moderniseras så att brott mot miljön, så kallat ekocid, införs som ett brott inom ramen för Romstadgan, och om jag avser att specifikt framhålla behovet av en ekocidlagstiftning under miljökonferensen + 50. När vi nu håller denna interpellationsdebatt har + 50 redan ägt rum. Om frågan hade väckts tidigare hade jag gärna hållit denna debatt före konferensen. lämnade jag dock ett skriftligt svar på fråga om ekocid och + 50. Mitt svar följer det som jag gav då. Regeringen delar uppfattningen att det finns behov av bättre internationella juridiska ramverk för att skydda miljön. Av den anledningen driver regeringen aktivt på för en ambitiös klimat- och miljöpolitik inom ramen för de pågående internationella processer där dessa frågor hanteras och där gör skillnad, till exempel i arbetet med och FN:s konvention om biologisk mångfald samt inom EU. Dessutom har ställt sig bakom en banbrytande resolution i för mänskliga rättigheter varigenom rätten till en hälsosam miljö erkändes som en mänsklig rättighet. En del av regeringens starka engagemang i dessa frågor är initiativet att , tillsammans med , stod värd för + 50 bland annat i syfte att öka takten i omställningen mot hållbara och gröna samhällen, fler jobb och en miljö i balans för alla där ingen lämnas utanför. Vi kan nu se ett mycket lyckat resultat av konferensen, där bland annat FN:s generalsekreterare och delegationer från mer än 150 länder deltog tillsammans med representanter från civilsamhälle och näringsliv. Utifrån diskussionerna på mötet har tillsammans med sammanfattat resultatet i tio ambitiösa uppmaningar till omvärlden för att öka takten i omställningen. Vårt gemensamma ansvar gentemot unga och ungas deltagande, att knyta ihop olika politikområden och ett accelererat genomförande av redan beslutade nationella och internationella åtaganden är områden där + 50 verkligen har bidragit till att föra agendan framåt. Frågan om bättre möjligheter att införa sanktioner mot storskalig miljöförstörelse och att tillskapa ekocid som ett internationellt brott lyftes även bland annat av den grupp ungdomar som jag och mina nordiska kollegor träffade i anslutning till + 50. Frågan har fått en ökad uppslutning . Att inrätta brottet ekocid genom ett tillägg i stadgan för , Romstadgan, är ett innovativt förslag och en del i en viktig debatt om hur vi ska kunna komma till rätta med storskalig förstörelse av jordens ekosystem. Att arbeta med att utveckla det folkrättsliga regelverket är ett arbete som kräver att det finns en bred samsyn bland många stater för att nå framgång – annars är risken att man befäster att inrättandet av ett sådant brott inte har internationellt stöd. Romstadgan utgör ett framgångsrikt resultat av en balanserad och svårförhandlad kompromiss som till stora delar bestod i en kodifiering av redan existerande grova och allvarliga brott. Det kan därför innebära utmaningar att öppna upp denna stadga, inte minst i ljuset av dagens oroliga geopolitiska situation. Regeringen följer utvecklingen av frågan noga. Om det finns förutsättningar att inrätta ekocid som ett internationellt brott avser regeringen att vara en aktiv del i diskussionen för detta. Jag ser goda möjligheter att vi tillsammans med våra nordiska grannländer inom samarbetet i gemensamt kan se på möjligheterna att få till stånd ett regelverk för internationellt ansvarsutkrävande vid storskalig miljöförstörelse, och att vi på så sätt kan följa upp dialogen med ungdomarna och de angelägna synpunkter om detta som framfördes under + 50. 57 (V): Jag vill börja med att tacka klimat- och miljöministern för det väldigt försenade svaret på min interpellation. Jag vill börja i formaliafrågan, herr talman. Ministern säger att om min interpellation hade väckts tidigare hade hon gärna tagit den här viktiga debatten innan miljökonferensen + 50. Då vill jag berätta för hela kammaren att min interpellation kom upp på hemsida och ministern och regeringen till handa , och som vi alla vet står det i riksdagsordningen att en interpellation ska besvaras , alltså – innan + 50 började. Jag vill därför fråga ministern varför hon har dröjt ända till , , med att besvara den här viktiga interpellationen, som i mångt och mycket handlar om regeringens agerande inför miljökonferensen + 50. Jag vill ha ett svar på den frågan, . dåvarande statsminister lyfte frågan om vikten av att kriminalisera storskalig miljöförstörelse. Han nämnde just ordet ”ekocid”, alltså att vi kriminaliserar och gör det brottsligt att begå stora brott mot miljön. Då, 1972, var på allas läppar. använde miljögifter som Agent och annat i det kriget. Dessvärre ser vi , senare, att precis samma sak sker i angreppskrig mot , där det vid sidan av det stora mänskliga lidandet också begås gigantiska övergrepp på miljön – storskalig miljöförstörelse. Det hade varit så mycket lättare för och omvärlden att driva den processen juridiskt mot om vi hade haft en ekocidlagstiftning inom ramen för den så kallade Romstadgan på plats. Allt fler människor, organisationer och regeringar från olika länder driver nu internationellt att Romstadgan ska utvidgas med att kriminalisera storskalig miljöförstörelse – ekocid. Till och med FN:s generalsekreterare vill ha en global ekocidlagstiftning. Länder som , , , , och , för att nämna några exempel, driver också frågan. Men vad är egentligen roll i den viktiga diskussionen? Av interpellationssvaret att döma säger ministern först den ena saken och sedan den andra saken. Ministern säger att det vore värdefullt att få en skarpare lagstiftning så att man kan driva frågor av brott mot miljön internationellt. Men å andra sina är det komplicerat, och ministern verkar då bara följa utvecklingen. har ministern haft möten med ungdomar på + 50-konferensen och pratat om just dessa viktiga frågor. Vad sa du, , till ungdomarna i ? Lovade du att kommer att driva kriminalisering av storskalig miljöförstörelse med hjälp av en så kallad ekocidlagstiftning? Är det linje? Ja eller nej! Jag har ett antal andra viktiga frågor, herr talman, som jag vill ta upp, men jag får ta dem i mitt nästa anförande. 58 Klimat- och miljöminister (S): Jag har självklart, , med anledning av hur du öppnade debatten, ställt frågan till mina tjänstemän. Jag hade bilden av att det hade inkommit en skriftlig fråga, som vi svarade på . Annars hade vi naturligtvis i sedvanlig tid svarat på interpellationen. Det får vi självfallet kontrollera och återkomma till. Den andra frågan gör mig lite förundrad, nämligen den fråga som interpellationen handlar om . Jag tyckte att jag lämnade ett svar som också speglade en tydlig förståelse och öppning för begreppet ekocid och ekocid som företeelse. Därför är jag lite förvånad över hetsigheten från sida. Faktum är att det var först som och som första länder lyfte upp frågan om att etablera ekocid som internationellt brott under Romstadgan inför den artonde stadgepartsförsamlingen. meddelade att regeringen skulle konsultera med rättsexperter om hur ekocid skulle kunna inkorporeras i inhemsk lagstiftning. tillkännagav den franska regeringen att ekocid skulle införas som ett nytt brott i fransk lag. Det är ett lagförslag som dock har fått kritik för att innehålla en för svag definition. lovade att ta diplomatiska initiativ. uttryckte också utrikesminister ett visst stöd för och krav på en seriös diskussion om ekocid inom ramen för ICC. Även och har uttryckt sitt stöd och intresse för frågan. antog en resolution om sin årliga rapport om demokrati och mänskliga rättigheter där EU och medlemsstaterna uppmanas att främja erkännandet av ekocid som internationellt brott enligt Romstadgan. Också vid fördes en diskussion i frågan. Den var även aktuell under samtalen och i anslutning till + 50. Jag redogjorde i mitt interpellationssvar för den diskussion som bland annat jag tillsammans med de nordiska ministrarna hade med den grupp av ungdomar som var utsedda att delta där. Vi hade en mycket konstruktiv dialog. I mitt svar till uttryckte jag att jag definitivt förstår de röster som höjs om att det är dags att inrätta brottet ekocid. Men för att det ska bli framgångsrikt behövs en stadig grund att stå på, inte bara att stå på en barrikad utan att också nå någon form av framgång i frågan. Jag ser goda möjligheter att samarbeta med just likasinnade länder, till exempel de nordiska länderna som deltog under + 50, för att förflytta frågan framåt. Vi kommer att ta en aktiv del om vi ser en sådan väg framåt, vilket jag också svarade . 59 (V): Låt mig börja i formaliafrågan. kom min interpellation klimat- och miljöministern till handa. Då svarade klimat– och miljöministern att hon avsåg att svara på min interpellation efter + 50-konferensen, inte som det står i riksdagsordningen. Då var jag nödgad att skicka in en skriftlig fråga som ska besvaras . Det var min enda chans att få något som helst svar från klimat- och miljöministern innan + 50. Självklart hade jag velat ha debatten innan + 50-mötet. Jag tycker att klimat- och miljöministern försöker dribbla bort sitt ansvar i frågan på ett klantigt sätt. Det är bara att kolla i loggen när frågan kom in. När det gäller att kriminalisera storskalig miljöförstörelse var det intressant för debatten att få höra uppräkningen, förutom de länder, organisationer och FN:s generalsekreterare som aktivt driver på för att kriminalisera ekocid, av ytterligare ett antal exempel på hur olika länder aktivt driver frågan. fanns inte med i uppräkningen från klimat- och miljöministern, och det är det svenska agerandet som jag här i kammare vill utkräva ansvar för. Här gäller det + 50-konferensen. Mycket riktigt hade klimat- och miljöministern ett möte med ungdomar där man har pratat om möjligheten att kriminalisera storskalig miljöförstörelse. Men jag vill veta vad roll var under det mötet och under resten av + 50-konferensen. Var ett av de länder som aktivt drev på framåt i frågan för att ekocid ska kriminaliseras? På intet sätt har det framkommit under + 50-konferensen, och jag ser det inte nu heller. säger ministern att hon vill driva frågan inom . Men det är lite oklart vad ministern vill driva där. Jag har två frågor. Först vill jag veta, , vad som sas under mötet med ungdomarna på + 50-konferesen. Vad sa du, ? Vad var den svenska linjen? Var positivt till att kriminalisera ekocid?