prot · H90950 · 2022-01-11 00:00:00 — Höjden påverkar framför allt landskapsbilden, men det kan även bli konflikter med andra markanvändningsområden kopplat till turism eller gröna näringar och som inte ser positivt på kraftverken utan vill se att andra platser kommer på tal. Det kan exempelvis påverka grannkommuner om en etablering förläggs nära en kommungräns, vilket ofta är fallet. Det irriterar att det inte finns verktyg för att hantera dessa frågor. Det finns också de som har oturen att få verk placerade nära bostadsfastigheter, och då blir det lägre marknadsvärden på fastigheterna. Den inriktning som utredningen pekar mot oroar. Men utifrån denna debatt får vi hoppas att regeringen tar sitt förnuft till fånga och tar med sig de demokratiska aspekterna av förslaget. Det som uttryckligen utlovades vid den förra förenklingen var att det inte skulle bli någon ytterligare inskränkning i det kommunala självbestämmandet. vill i den här debatten värna att det är de lokala politikerna, i förlängningen kommunens invånare, som är mest lämpade att fatta beslut i den här typen av etableringar. Med dessa ord vill jag avslutningsvis tacka statsrådet för debatten. 35 Klimat- och miljöminister (S): Jag tackar interpellanterna för en konstruktiv debatt i en mycket aktuell fråga. Precis som påpekar här finns ett stort intresse för att gå in i branschen. Han nämner också inlägg på Folk och Försvar. Jag tror att vi alla i den tid vi lever i behöver vara uppmärksamma på olika säkerhetspolitiska hot och definitivt inte vara naiva. Vi ser inte bara i utan också i vår omvärld hur väsentlig samhällsinfrastruktur köps upp av till exempel . är ett sådant exempel. Det handlar naturligtvis om att inte vara naiv i den delen. hörde jag också att interpellanten ställde frågan om regeringen har för avsikt att återkomma i denna fråga. Det får jag ta med eftersom den formellt sett inte ligger på mitt bord. Jag avslutade mitt förra inlägg med att jag tror att det vore mycket bra för medborgarna, de kommunala beslutsfattarna och de näringslivsintressen som finns på området om man kunde diskutera sig fram till en lösning som får ett brett stöd i riksdag. Då blir det tydliga och klara spelregler för dem som vill investera och bidra till att förstärka den svenska elförsörjningen samt för dem som vill säkerställa ett demokratiskt inflytande som alla kan känna sig nöjda med. Jag får härmed tacka ledamöterna för en bra debatt, och jag ser fram emot att få fortsätta debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 16 Svar på interpellation 2021/22:203 om konsekvenserna av ett utökat blyförbud 36 Klimat- och miljöminister (S): Kopparklint har frågat mig hur jag ämnar agera för att underlätta för Jakt- och sportskyttesverige genom att bevara blyförbud och inte uppmuntra till ett genomförande av det förslag som ligger hos Europeiska kemikaliemyndigheten. Kopparklint grundar sin fråga bland annat på en farhåga att förslaget får konsekvenser för användning av blyammunition i polisens, tullens och militärens tjänstevapen. Europeiska kemikaliemyndigheten har fått i uppdrag av Europeiska kommissionen att ta fram ett förslag till begränsningar för användning av bly i , jakt och fiske. Den föreslagna begränsningen syftar sammanfattningsvis till att ”åtgärda riskerna för människors hälsa och miljön till följd av användningen av bly i ammunition, dvs. hagel som används i andra områden än våtmarker, kulor och pellets (diaboler) som används både i våtmarker och i andra områden än våtmarker, samt av bly i fiskeredskap”. Förslaget avser uteslutande civilt utomhusbruk och kompletterar den befintliga begränsningen av användningen av blyhagel i våtmarker. Det stämmer alltså inte, som Kopparklint påstår, att förslaget skulle kunna få konsekvenser för polisens, tullens eller militärens tjänstevapen. Europeiska kemikaliemyndigheten anser, i den omfattande riskbedömning som ligger till grund för förslaget, att användningen av sådan ammunition medför en oacceptabel risk för den vilda faunan, kreatursbesättningar, miljön och människors hälsa och att risken behöver hanteras på EU-nivå. Den föreslagna begränsningen innebär ett förbud mot användning av bly om det finns tekniskt och ekonomiskt genomförbara alternativ. Detta gäller försäljning och användning av blyhagel för jakt och sportskytte. För andra användningsområden, där alternativen fungerar sämre, till exempel för kulor och luftgevärsammunition vid sportskytte utomhus, syftar förslaget till att begränsa användningen till de sportskyttebanor där åtgärder har vidtagits för att effektivt samla in den använda blyammunitionen innan den kan medföra risker. Förslaget har publicerats på Europeiska kemikaliemyndighetens hemsida, och berörda aktörer har haft möjlighet att lämna synpunkter på förslaget eller bidra med information. Förslaget behandlas i riskbedömningskommittén och kommittén för socioekonomisk analys under Europeiska kemikaliemyndigheten. När kommittéerna har yttrat sig kommer Echa att överlämna yttrandena till kommissionen. Om kommissionen bedömer att Europeiska kemikaliemyndighetens förslag uppfyller förordningens villkor för beslut om begränsningar ska kommissionen utarbeta ett eget förslag och lägga fram det i den föreskrivande kommittén för omröstning. Regeringen kommer då att ta ställning till kommissionens förslag. 37 KOPPARKLINT (M): Ett totalförbud mot bly i all ammunition förbereds just nu av Echa. Syftet med förbudet är att minska förekomsten av bly i miljön. har dock redan ett bra förbud när det gäller det här. Det har tidigare utretts noggrant och på vetenskaplig grund. Om ett totalbud träder i kraft kommer det att få förödande konsekvenser, inte bara för jägare och skyttar utan säkerligen också för flera yrkesgrupper som använder blyammunition. Vi ska inte glömma våra viktiga eftersöksjägare, som behöver avliva djur med omedelbar verkan. När man jagar ska man göra det utan onödigt lidande för villebrådet. Det är god jaktetik. Då behövs ammunition som resulterar i ögonblicklig död. Echa har gällande jakt föreslagit ett totalförbud mot blyammunition, och när det gäller sportskytte föreslås ett totalförbud eller användning av bly under strikta villkor. Argumenten för dessa förslag är högst intressanta, då man lägger fram att 1 miljon barn i EU riskerar att få i sig bly från viltköttskonsumtion samt att bly kan spridas i miljön på skjutbanor och orsaka skada på jorden och grundvattnet. Det här är rent ologiska argument. Det är inget snack om saken att bly är ett farligt ämne. Men man måste ha kunskap i ryggen när man diskuterar frågan, fru talman, och här har regeringen inte briljerat. Detta ligger nu som sagt för beredning hos två kommittéer innan det ska föreslås till . Det är oerhört viktigt att redan nu föra fram ståndpunkt och se till att vi har kunskapsbaserade och hållbara argument från sida. Det är viktigt att i ett tidigt skede sätta ned foten i EU. Det borde ha gjorts mycket tidigare, i synnerhet med tanke på att vi sett andra exempel på att intagit en mer avvaktande position och blivit överkört därför att det har blivit . Jag tycker också att det är en mycket relevant fråga att ställa till miljöministern om det är regeringen eller som ska bestämma i denna fråga. Min uppfattning är att det är som ska bestämma i denna fråga, och där har vi redan en tydlig linje att hålla. I grund och botten handlar detta om att underlätta för Jakt- och sportskyttesverige genom att bevara blyförbud och inte uppmuntra till ett genomförande av det förslag som ligger hos Echa . Om det nu är så att regeringen anser att metalliskt bly är ett problem vill jag ställa frågan om man ska ta upp alla blyledningar och blyisolerade kablar som finns i marken . Eller är bly farligt i kulform men inte i rörform? Om vi ska gå in på den kunskapsbaserade delen undrar jag om miljöministern vet hur mycket bly som hamnar i skogen och stannar kvar där på grund av jakt. Hur många kulor tror ministern att det handlar om? En kula per kvadratmeter? Detta givetvis i förhållande till hur stort är. Det är också en relevant fråga att ställa till miljöministern. Vet miljöministern hur stort är? 38 Klimat- och miljöminister (S): Jag tackar Kopparklint för interpellationen. Jag hör att det finns ett mycket starkt engagemang i den här frågan. Det är ju så att Reach, som det handlar om här, är ett harmoniserande regelverk som är direkt tillämpligt i alla EU:s medlemsstater. Det övergripande syftet med den så kallade Reachförordningen är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och för miljön men också att ämnen kan cirkulera fritt på den inre marknaden som konkurrenskraft och innovation förbättras. I princip alla ämnen omfattas av Reachförordningen. Det är också så att det finns mycket små eller inga möjligheter för medlemsstaterna att införa nationella förbud i den här frågan. Reach har två nivåer av harmoniserande verkan av villkoren för utsläppande på marknaden och användning av ämnen: nästan helt harmoniserat och fullständigt harmoniserat. Ämnen som är begränsade i Reach är fullständigt harmoniserade, vilket innebär att medlemsstaterna inte kan införa nationella regler om dessa ämnen. I och med att vissa användningar av bly redan är begränsade i Reach råder i detta fall fullständig harmonisering. Jag tror att det är viktigt för den fortsatta debatten i i den här frågan att vi har klart för oss vilket rörelseutrymme vi egentligen har. Precis som interpellanten lyfter fram ligger den här frågan nu hos två vetenskapliga kommittéer. Det är en otroligt omfattande vetenskapligt underbyggd process som har lett fram till att man nu lägger fram det här förslaget. Jag är helt övertygad om att vi i den här kammaren är överens om att bly är extremt giftigt även vid extremt låga koncentrationer. Bly har också den speciella egenskapen att det inte har varit möjligt att hitta en lägsta tröskel för effekter. Därför antas det att varenda molekyl som människor eller djur utsätts för kan ge skadliga effekter. Därmed måste man säga att bly med råge uppfyller kriterierna i Reach för att betraktas som ett ämne som inger särskild oro. Det är ju så det är. ålägger vi dem att visa att det finns alternativ tillgängliga på EU-marknaden. I fallet med blyammunition i våtmark var det Echa som tog fram underlaget. De kunde visa att risken för till exempel sjöfågel är fullständigt oacceptabel. De kunde visa i det underlag de lagt fram att förbudet är samhällsekonomiskt motiverat. De gjorde också en mycket ordentlig genomgång av tillgången på alternativ och visade att det finns alternativ som är tillgängliga på EU-marknaden. De föreslagna begränsningarna inskränker inte möjligheten till jakt, varken geografiskt eller när det handlar om vilket villebråd som får jagas. Det som begränsas är möjligheten att använda ammunition som innehåller bly. 39 KOPPARKLINT (M): visar det sig att miljöministern faktiskt har fel, för det finns handlingsutrymme att agera i den här frågan. Jag anser också att ministern inte är riktigt påläst när det gäller tillförlitliga alternativ, men det talade jag om i mitt förra inlägg. Det jag tycker är viktigt nu är att jag inte får svar på de frågor som jag har ställt. Jag fick inget svar på om miljöministern visste hur stort är, och det är anmärkningsvärt i sig. Jag kan berätta att yta är . Och hur många kulor tror ministern att det handlar om? En överslagsräkning ger vid handen att det är cirka en kula per miljon kvadratmeter som stannar i skogen när det handlar om jakt och sportskytte. I en debatt anförde den dåvarande miljöministern nästan samma argument som vår nya miljöminister. Det verkar ha varit regeringens strategi i blyfrågan att använda EU för att få igenom restriktioner som det inte hade varit möjligt att få majoritet för i . Det framgick också att regeringen inte hade något vetenskapligt stöd för sin linje att den nuvarande svenska regleringen är otillräcklig. Annars hade det varit enkelt att svara på de frågor som jag då ställde och som jag nu ställer till regeringen i den här debatten. Jag måste säga att det är en väldigt märklig argumentation från regeringens sida, både då och . Både och Socialdemokraterna har aktivt drivit en linje i EU som handlar om att utöka förbudet mot användning av blyammunition och därmed sätta käppar i hjulen för Jakt- och sportskyttesverige. linje har, med stor majoritet, varit att inte utvidga detta förbud. Det är också den linje som regeringen tvingades följa vid den senaste omröstningen i ministerrådet. Det är absolut inte bra när regeringen först driver en viss linje i de samtal och överläggningar som förs i EU och sedan tvingas ändra sig. Regeringen borde självklart ha stämt av med tidigare, men det gjorde man inte. Man borde ha rättat sig efter vilja när det gäller vilken linje man skulle driva i samtalen med EU. Man överlämnar all makt i dessa ärenden till Reach. Det är helt orimligt, oavsett när dessa beslut fattats. Man borde värna jakt och sportskytte. Trots att har ett fungerande system med rimliga restriktioner för våra våtmarker är det uppenbart att regeringen nu driver andra linjer i EU, i hopp om att de hårdare reglerna sedan ska tvinga att skärpa kraven ytterligare. Jag häpnar också över den okunskap som faktiskt ligger till grund när man säger att det inte finns något handlingsutrymme. Jag skulle ändå se positivt på den här frågan för Jakt- och sportskyttesveriges del om det hade funnits en vilja. Kommissionen har öppnat för att medlemsländer ska kunna ha nationella definitioner av vad som är våtmark. Då är ju frågan avgjord, eftersom har ett förbud mot blyhagel vid jakt i våtmarker eller över grunda delar av öppet hav för att minska förekomsten av bly i miljön. Här måste väl ändå ministern förstå att man faktiskt kan agera. 40 Klimat- och miljöminister (S): Tack, Kopparklint, för inlägget! Det är uppenbart att vi har diametralt olika uppfattningar i detta. Vår absoluta ståndpunkt och bild är den jag precis har redogjort för, kopplat till Reachförordningen och i det här fallet också till ett eventuellt förslag när det gäller bly och vad detta innebär för våra möjligheter att gå en annan väg. Kopparklint är välkommen att träffa våra experter på det här området på departementet för att få en genomgång av detta, om det skulle underlätta. Sedan blir jag lite häpen, ärligt talat. Vi står här och pratar om ett av de giftigaste ämnen som finns. Det är oerhört giftigt redan i låga koncentrationer. De risker som identifieras för människan är främst påverkan på hjärnans utveckling hos och barn i till exempel jägarfamiljer. Det finns flera studier som påvisar att ammunitionen splittras och sprids i djuret och att gängse rekommendationer för att avlägsna kött från kulhålet inte räcker för att avlägsna blyföroreningarna. Barnen kommer alltså att få i sig bly via navelsträngen när de äter förorenat viltkött. Echa har uppskattat att det finns drygt 1 miljon barn i åldrarna 0–i jägarfamiljer i EU som därmed är i riskzonen. Av dessa riskerar cirka 7 000 att drabbas av nedsatt IQ på grund av särskilt stort intag av bly. Den samhällsekonomiska förlusten av denna nedsättning har skattats till runt . Därutöver har man skattat att cirka 1 150 vuxna riskerar att drabbas av kronisk njursjukdom, till en samhällsekonomisk förlust av mellan 7,5 till . Riskerna i miljön består, liksom i fallet med användning av blyhagel i våtmark, i att fåglar kan förgiftas när de misstar blyhagel för mat eller småsten. Vid jakt med kulor finns en risk för att rovfåglar kan förgiftas när de äter kontaminerade bytesdjur. För sportskyttar, som vi ju pratar om här, identifieras en hälsorisk med att skyttarna kan blydamm under skyttet. Vid sportskytte finns också en risk för att bly kan läcka från marken och förorena dricksvattenkällor och livsmedel. Då kan man ställa sig frågan: Finns det då inget bättre alternativ än blyammunition? Och svaret är ja – det finns bättre alternativ. Det finns ju fullgoda alternativ. Det kommer att vara fortsatt möjligt att utöva såväl jakt som sportskytte med alternativ till blyammunition som stål, koppar eller mässing. Alternativen är tillgängliga. De är tekniskt genomförbara, och de innebär en lägre risk för människors hälsa och miljö. Stålammunition kostar dessutom ungefär lika mycket som blyammunition, och när efterfrågan på alternativen ökar kommer priset på dessa att sänkas, då också de fasta kostnaderna fördelas på ett större antal varor. Jag har svårt att förstå detta vurmande för blyhagel och blyammunition. 41 KOPPARKLINT (M): Det finns nu alla möjligheter att agera annorlunda. När jag lyssnar på miljöministern blir jag också häpen. Tyvärr kan jag inte svara på alla de argument som miljöministern räknade upp, men då finns det skäl för mig att återkomma i ytterligare en debatt, så att vi kan diskutera dessa argument. Det vi talar om här är att värna Jakt- och sportskyttesverige. Vi är överens om att bly är ett farligt ämne, men man måste också ha fakta i ryggen när man diskuterar detta. Det har vi i haft när vi tog fram det blyförbud som har utretts noggrant på vetenskaplig grund. Där har man kommit fram till att just detta är vad som är motiverat i riktiga våtmarker. Det är bra och välmotiverat utifrån ett miljöperspektiv också. Det är detta vi ska värna om, och det är detta vi diskuterar. Vi ska inte införa ytterligare restriktioner som sätter käppar i hjulen när det inte finns adekvata exempel som visar varför man ska göra detta. Det är här våra meningar skiljer sig åt. Det finns inga tydliga och adekvata argument för att man ska utsträcka dessa restriktioner i . finns det utrymme att arbeta för att ska få ett undantag med hänvisning till att vi har välavvägda restriktioner. är det upp till bevis för regeringen att faktiskt göra som har sagt och tala om att vi inte vill ha dessa utökade restriktioner från EU utan att det redan fungerar bra i som det är. 42 Klimat- och miljöminister (S): Jag tackar ledamoten för inlägget, och jag tar på intet sätt miste på det engagemang som finns. Jag är också övertygad om att vi kommer att debattera frågan vidare. Jag har utvecklat, tycker jag, argumenten avseende det handlingsutrymme som vi har som land i relation till denna fråga. Jag har också beskrivit att det finns en mycket stark vetenskaplig grund bakom det förslag som ligger på bordet. Faktum är att det uppskattas att det sprids omkring bly i miljön inom EU till följd av användningen inom jakt, sportskytte och fiskeverksamhet. Det är från sportskyttet, från jakten och från fiskeverksamheten. Jag tycker att det finns all anledning att ta de studier som finns om skadeverkningarna på största allvar. Jag tycker ärligt talat också att man, när det finns fullgoda alternativ, ska ställa om till det. Det föreslås också ett antal övergångstider i det förslag som ligger på bordet. De är väldigt generösa för att man ska ha en möjlighet att ställa om till annan ammunition på ett bra sätt. Jag stannar där och ser fram emot fortsatt debatt. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2021/22:210 om va-nätens renoveringsbehov 43 Klimat- och miljöminister (S): har frågat civilministern vilken bedömning statsrådet och regeringen gör om det framtida investeringsbehovet för vatten- och avloppsnäten de kommande 20 åren. Vidare har frågat om statsrådet avser att införa några investeringsstöd, genom exempelvis riktade statsbidrag, för att säkerställa att vatten- och avloppstjänster kommer att fungera framöver. har också frågat om statsrådet avser att göra det möjligt för verksamheten att bedrivas med vinst, för att fondera medel till framtida investeringsbehov. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen har ingen anledning att ifrågasätta den bedömning som Svenskt Vatten gör, det vill säga att det finns ett omfattande investeringsbehov i kommunalt va och att investeringarna i den befintliga va-infrastrukturen kan behöva ökas för att säkerställa funktionen för vatten- och avloppstjänster. Enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster är det kommunens skyldighet att ordna vatten och avlopp i ett större sammanhang. Regeringen avser inte att se över lagstiftningen i detta avseende. Det finns dock ett antal omständigheter, till exempel minskande befolkningsunderlag och arbetskraftsbrist i vissa kommuner samt klimatförändringar, som kan försvåra nödvändigt underhåll i va. Eftersom tillgång till vattentjänster är ett primärbehov och en förutsättning för en tillfredsställande levnadsstandard följer regeringen frågan. Enligt Svenskt Vatten är kommunernas kostnader för vattenförsörjning och avloppshantering . Det utgör av kostnaden för kommunernas obligatoriska verksamhet . Kommuner har rätt att ta ut avgifter för att finansiera vatten och avlopp. Under vissa villkor får medel till framtida investeringsbehov avsättas till en fond i enlighet med lagen om allmänna vattentjänster. Regeringen avser inte att se över lagstiftningen i detta avseende. För att förbättra kommunsektorns långsiktiga förutsättningar har regeringen gjort betydande satsningar. Det generella statsbidraget till kommuner och regioner har förstärkts permanent med 32,5 miljarder . 44 (M): Tack för svaret, statsrådet ! Bakgrunden till mina frågor är det faktum att vi nu börjar se slutet av den ekonomiska livslängden på de va-nät som etablerades . Att ha fungerande va-system är en av de stora samhällsfunktioner som har stor betydelse för folkhälsa men även för vår miljö. Det är en av de viktiga faktorer som skapar god tillgång till vatten som är ett grundläggande livsmedel samt tillhandahåller en god hantering av avlopp, som hindrar att grundvattnet förstörs och att sjukdomar sprids som kan äventyra folkhälsan, särskilt med beaktande av tätbefolkade områden. Jag lyfter i min interpellation fram att det är väsentliga kostnader som anläggningsägarna, främst kommuner och kommunägda bolag, nu ställs inför. Regelverket är så utformat att va-tjänsterna inte får gå med vinst i de taxor som fastställs. Detta gör det ännu svårare att hantera att ackumulerat underhållsbehov. har beräknat att det rör sig om i storleksordningen . Det kommer att innebära en betydande ansträngning såväl arbetsmässigt som ekonomiskt för anläggningsägarna. Vi har även ett nytt dricksvattendirektiv inom EU som måste genomföras i svensk rätt. Fokus är där att föra in ett mer riskbaserat synsätt för att säkerställa en god tillgång till dricksvatten av god kvalitet. i detta perspektiv är det därför viktigt att vi har en nationell strategi för att kunna hantera investeringarna i va-näten så att dricksvattenkvaliteten upprätthålls och i vissa fall förbättras. Särskilda investeringsstöd skulle kunna vara ett sätt att bidra till att omställningen inte tappar fart och att vi får en god framdrift i att förnya de nuvarande va-systemen. Många kommuner har drabbats hårt av minskande befolkningstal och därmed avgiftskollektiv, vilket i slutändan riskerar att fördröja nödvändiga investeringar. Detta faktum riskerar att tvinga fram chockhöjningar av tarifferna. Läckande va-nät skapar också negativ miljöpåverkan. Det riskerar att skada grundvattnets kvalitet och därmed också människors och djurs hälsa. Vi har alla sett hur haven förorenas. har i många avseenden varit ett föregångsland i att ta ansvar för vattenmiljön. Om vi inte har va-system som hanterar dessa utsläpp på ett ansvarsfullt sätt riskeras sjöar, vattendrag och havens status. Övergödning, läkemedelsrester och plaster är sådant som vi kanske kommer att se mer av i våra hav och sjöar. Hur ser ministern på det faktum att vi nu riskerar att tappa fart och den framskjutna positionen som ett land som tar ansvar för vatten och avlopp? 45 Klimat- och miljöminister (S): Jag kan bara understryka att även den här interpellationen känns väldigt angelägen och aktuell. Jag sa också i mitt svar från regeringen att vi inte kommer att se över lagstiftningen i ett par olika avseenden men att även vi kan se de bekymmer som interpellanten målar upp i sin interpellation och i det inlägg han gör .