prot · H909117 · 2022-05-19 00:00:00 — Om de gamla reaktorerna som på marknadsmässiga grunder lades ned av ägarna hade varit kvar hade underhållskostnaderna riskerat att driva upp priserna redan tidigare. Precis som Energiforsk konstaterar i sin rapport hade priserna varit avsevärt lägre om det hade funnits mer elproduktion på plats, till exempel de många terawattimmar vindkraftsproduktion som kommuner i sagt nej till. Om just dessa kärntekniska reaktorer hade dragit ned priserna beror helt och hållet på vad kostnaden för underhållet av dem hade varit. Deras ägare bedömde att det hade blivit för dyrt. 48 (L): Tack, statsrådet, för svaret! Enligt statsrådet beror priserna antingen på marknaden, eller så handlar det om Putinpriser. Detta är lite att slira på sanningen. Sanningen är att regeringen har sagt nej till att rädda . Precis som statsrådet tar upp menar att vi hade haft 30–lägre priser om vi hade haft kvar den planerbara produktionen i . I stället eldar vi olja, och hushållen bränner pengar på elräkningar. Det är inte bra. 49 Statsrådet (S): Låt oss inte slira på sanningen. Enligt Energiforsks rapport hade priserna varit lägre om det hade funnits energi- eller elproduktion i , men inte nödvändigtvis från kärnkraftsreaktorer. Som ägarna själva konstaterade hade underhållskostnaderna blivit för höga. Marknadsmässigheten fanns inte där för att driva dem. Då säger gängse marknadslogik att det hade riskerat att dra upp priserna. Men om man i stället hade installerat rimliga lågprisalternativ till energi, till exempel vindkraft eller andra energislag, hade det absolut kunnat dra ned priset. 50 (MP): Min fråga går till . Vi upplever hur krig och klimatkris påverkar den globala livsmedelssituationen med oroligheter som följd. Exempelvis har infört ett förbud mot export av vete, vilket sätter flera grannländer under hård press. Matpris är ett överhängande hot i världen. Är det rimligt att tillåta exploatering av jordbruksmark till förmån för gruvdrift? En gruvverksamhet existerar och medför att marken blir förstörd för jordbruk, kanske för alltid. Är det inte befogat att införa ett förbud mot både undersökningstillstånd och koncession i områden med produktiv jordbruksmark? 51 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Nej, det vore inte rimligt att införa ett sådant förbud. Vad som är den mest effektiva markanvändningen måste avgöras i varje enskilt fall i en miljöprövning och utifrån de behov som finns. Även om det är produktiv jordbruksmark kan det finnas fyndigheter som är så viktiga för samhället att de behöver exploateras. Det kan även finnas jordbruksmark som är så viktig att det gör att man inte ska exploatera marken för exempelvis gruvdrift. Det finns ju även andra konflikter om markanvändning. Grunden måste vara att man i varje enskilt fall ställer intressena mot varandra för att avgöra detta och att man inte på förhand utesluter det ena eller andra. 52 (MP): Tack, , för svaret! Det låter som om miljöprövningen är viktig. Då vore det kanske rimligt att lägga den tidigt i processen i stället för sist och inte, som regeringen föreslår, göra undantag för Natura 2000-områden när det gäller gruvprospektering. Jag undrar också hur ser på vad som är prioriterat allmänintresse i händelse av en ansträngd livsmedelssituation i landet. Är det fortfarande att hämta upp nya metaller och att gruvindustrin ska göra enorma vinster eller är det att befolkningen får mat? 53 Statsrådet (S): Naturligtvis har mat och rent vatten hög prioritet för samhället, men klimat- och energiomställning har också hög prioritet för samhället. Om vi ska klara att ställa om från fossila drivmedel till våra bilar kommer vi att behöva ett antal metaller, även sällsynta sådana, och då kommer vi att behöva gruvdrift. Det är alltså inte så enkelt att bara ställa det ena mot det andra. Man måste göra en helhetsbedömning. Den havsbaserade vindkraftens potential 54 (S): Jag ställer min fråga till statsrådet . Vi står inför ett väldigt snabbt ökande behov av mer elproduktion, inte minst på grund av den gröna omställningen, och kanske finns behovet särskilt i . Den havsbaserade vindkraften nämns ofta som en del av lösningen för att möta det växande behovet. Jag undrar om statsrådet kan beskriva vilken potential han ser i havsbaserad vindkraft för att möta de ökade behoven framöver. 55 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Jag tror att vi går mot då vi behöver avsevärt mer kraft i . Om vi ska få undan Putinolja och oljeschejkgaser ur våra industrier och transporter behöver vi mer kraft. Man kan sätta olika förled framför den kraften; det kan vara kärnkraft, vindkraft, havsbaserad vindkraft eller vattenkraft. Allt det behövs och kommer att behövas. Den havsbaserade vindkraften har väldigt stor potential. Den totala mängden ansökningar för vindkraft till havs handlar bara i om . Det kan jämföras med de som vi förbrukar . Men av dessa 500 är en del direkt ogörliga, och en del av dem gäller ansökningar för samma punkt. Om man rensar bort dessa återstår som vi potentiellt skulle få ut bara genom att bygga ut havsbaserad vindkraft i . Det är två och en halv gång mer än vad vi förbrukar . Potentialen är alltså stor. 56 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Att det finns stor potential är ett hoppingivande svar. Men vilka hot eller hinder ser statsrådet på vägen för att nå de mål vi har i inte minst om vi inte får till denna utbyggnad? Vi ser ju kommuner som med sitt veto har stoppat en del utbyggnad av vindkraft. Jag skulle gärna vilja höra statsrådets syn på det och på vilka möjligheter och hinder som finns. 57 Statsrådet (S): Vi behöver mycket el. Vi behöver ha den snabbt på plats. Och det behöver även fortsättningsvis ge billig el till svensk industri och svenska konsumenter. Om vi inte får det kommer industrier som hade kunnat etablera sig i i stället att etablera sig i andra länder där de har tillgång till förnybar el. De kommer att åka till som storsatsar på sol, och de kommer att etablera sig i andra länder som snabbt kommer att få fram mycket el. Det är detta som ligger i vågskålen. Vi behöver därför förkorta tillståndsprocesserna, jobba med allmänhetens acceptans och se till att klara personalförsörjningen för att kunna bygga ut vårt elsystem. Lagändringar för investeringar i kärnkraft 58 (M): Jag har en fråga till energiministern. Det är allmänt känt att regeringen med energiministern i spetsen driver frågan att man ska bygga havsbaserad vindkraft i princip överallt där det är fullt möjligt. Men det kommer att stöta på patrull, i synnerhet nu när vi går med i Nato. Att släppa fram havsbaserad vindkraft kommer att möta svårigheter. Till saken hör också att hela överföringssystemet är ofinansierat. Min fråga till energiministern är därför: När avser regeringen att ta initiativ till att ändra lagstiftningen för att underlätta för nya investeringar i kärnkraft? All ledningsstruktur finns till både och Forsmark, och man kan bara sätta igång och bygga. Men för det krävs lagändringar här i kammaren. När avser energiministern att ta initiativ till det? 59 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Först och främst vet jag inte vilken källa har för sitt påstående om Nato och försvaret. Han kanske har andra källor än de gängse som vi andra har tillgång till. Detta får stå för honom. Jag ser naturligtvis att det finns god potential i havsbaserad vindkraft. På samma sätt finns det god potential i vår befintliga kärnkraft och i vår vattenkraft. är det fullt möjligt att bygga på de siter som är tillgängliga. Dessa siter har dessutom framdragna koncessionskablar. De är betalda av staten och finns på plats. Det har varit möjligt att bygga . Om tror att regeringen kommer att kunna trolla fram en lagförändring som helt plötsligt gör det billigt att bygga ett av planetens dyraste energislag misstar han sig nog om vilka propositioner som finns på lut. Det är fullt möjligt för marknaden att investera i dessa kärnkraftverk. har ingen gjort det, medan det är kö för vindkraften. 60 (C): I går fattade beslut om ett moderniserat konsumentskydd. Med beslutet följer krav på näringsidkare att de för en prissänkt vara ska kunna redovisa priset vid samtliga försäljningsställen. För en konsument torde det vara ointressant att känna till vad ett paket knäckebröd kostat i en annan butik om skälet till att man handlat till ett lägre pris är att varan i den butik som man befinner sig i närmar sig sitt bästföredatum. En majoritet har motsatt sig den ordningen och menar att kravet på prisinformation ska gälla vid försäljningsstället och inte per näringsidkare för att minska matsvinnet och för att inte företag ska drabbas av onödig administration för prisinformation. har också senarelagt ikraftträdandet. På vilket sätt anser konsumentminister att butiksägare ska använda för att förbereda sig på att uppfylla kraven i en lag som en majoritet vill förändra? 61 Statsrådet (S): Tusen tack för frågan! Det är självklart så även i detta fall som i alla andra fall att en majoritet i får sin vilja igenom. Jag har ingen anledning att motsätta mig den uppfattningen. Förslaget som sådant handlar om att konsumenter inte ska utsättas för vilseledande information när det gäller prisnedsättningar. Det har exempelvis vid varit observerat att återförsäljare har höjt priserna blott innan rean och sedan sänkt priserna kraftigt och kallat detta för rea. Det är syftet med förslaget. När det sedermera träder i kraft är det min utgångspunkt att majoriteten i kammare fäller utslaget. 62 (C): Jag håller med om att syftet är gott och att den typen av sätt att lura konsumenten inte är okej. Men eftersom förslaget träffar näringsidkare och inte försäljningsställe blir det oerhörda problem för näringsidkare att kunna avgöra vilket pris på varan som gäller vid de olika butikerna för att kunna göra ett korrekt priserbjudande till konsumenterna vid ett försäljningsställe. Det är nämligen så att mat går ut vid olika tillfällen på olika platser. Hur ska konsumenten kunna veta att ett pris har varit billigare på en annan plats för att sedan ta sig dit? Det skapar en oerhörd svårighet för näringsidkare. 63 Statsrådet (S): Tack för frågan, ! Förslaget grundar sig i ett EU-direktiv. Det kommer att implementeras på samma sätt i alla länder. Antingen har unionen i den här frågan gjort ett stort misstag och hela kontinenten drabbas av de mycket stora problem som beskrivs, eller så kommer det att visa sig att det kommer att lösa sig. Jag följer utvecklingen noga. Jag tycker att kammarens uppfattning att vi inte ställa till det i onödan för näringsidkare är klok i grund och botten. krav för svenskt Natomedlemskap 64 (V): skickade utrikesministern in en ansökan om ett svenskt Natomedlemskap. Detta gjordes trots att processen varit forcerad och underlaget för beslutet var undermåligt. Bland annat var riskerna med att gå i allians med inte tillräckligt väl utredda. Precis som varnat för tog president tillfället i akt och har ställt krav på ändringar i svensk utrikespolitik för att ska godkänna en svensk Natoansökan. Det handlar om att tysta röst för kurderna både i och utanför , att öka samarbetet mellan de svenska och turkiska underrättelsetjänsterna, där en lista på 33 personer för utvisning redan presenterats från . Det handlar om att upphäva det svenska stoppet av vapenexport till som beslutade om i enighet. gäller det att stå upp för och svensk utrikespolitik. Kommer utrikesminister att gå Erdoğan till mötes och offra någon av dessa viktiga linjer för ett svenskt Natomedlemskap? 65 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Det stämmer att för säkerhets skull och för att hålla den svenska befolkningen säker i detta fruktansvärt försämrade säkerhetspolitiska läge har vi i bred politisk enighet ansökt om medlemskap i . pågår det diplomatiska diskussioner med . Jag är säker på att vi ska komma fram till bra lösningar. 66 (V): Jag är stolt över att i mångt och mycket stått upp för kurderna och att en enig riksdag införde ett vapenembargo mot . Däremot har redan utvisat 54 kurder, så varken min eller kurdernas oro är obefogad. Ska jag tolka utrikesministerns svar som att inte kommer att gå Erdoğan till mötes och att kurderna kan känna sig trygga här i ? 67 Utrikesminister (S): Vi har både en bra relation med och bra relationer med kurder och kurdiska organisationer, vilket vi naturligtvis kommer att fortsätta med. 68 (KD): Enligt iranska myndigheter ska den svenskiranska KI-forskaren avrättas i . gick Amnesty ut i ett pressmeddelande där det slår fast att alltmer pekar på att den iranska regimen använder Djalalis liv som en bricka i ett hänsynslöst politiskt spel där hotet om avrättning skärps om inte deras krav möts. Kravet är troligtvis att försöka tvinga att frige den före detta fångvaktare som står åtalad för att ha varit delaktig i avrättningar av hundratals politiska fångar i . Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad gör regeringen i denna gisslansituation när så uppenbart försöker påverka en rättsprocess? Vi ser liknande agerande gentemot exempelvis . Vi vill försäkra oss om att regeringen nu gör gemensam sak med andra europeiska länder då tiden för tyst diplomati är över. 69 Utrikesminister (S): Tack, , för frågan! Det är naturligtvis helt oacceptabelt att Ahmadreza Djalali fortfarande sitter fängslad, att inte har fått konsulärt tillträde till honom på alla dessa år och att han inte friges på humanitära grunder, vilket regeringen har krävt. Vi har varit mycket tydliga och högljudda i det här ärendet. Men naturligtvis har vi både högljudd diplomati och tyst diplomati. Vi anstränger oss till det yttersta för att få honom fri. träffade jag Djalalis fru och dotter och diskuterade det. Så fort vi fick höra om att den eventuella avrättningen skulle ske ringde jag till min iranske kollega och begärde fortsatt att Djalali skulle friges. vet vi att datumet är framflyttat, och vi hoppas att det inte sker. 70 (KD): Tack för svaret! Det är inte bara som vi hoppas. Det får inte ske. har tidigare pratat mycket om att det är ett konsulärt ärende och att man har gjort stora ansträngningar från svensk sida. Det betvivlar jag inte. Men i det här fallet ser man att det är större än endast detta fall. utövar påtryckningar om andra fångar och på andra europeiska länder, exempelvis. Jag undrar vad gör för att samverka tillsammans med de berörda länderna i detta kritiska skede. 71 Utrikesminister (S): Jag kan försäkra att vi har många kontakter med olika länder. Jag kan också säga att svenskt rättsväsen är helt skilt från politiken, vilket gör att svenskt rättsväsen kommer att fullfölja sitt arbete utan några som helst politiska påtryckningar. Det viktigaste är att vi fortsätter att kämpa för att Ahmadreza Djalali ska benådas och av humanitära skäl släppas fri. 72 (L): Påskkravallerna, där vi såg människor kasta stenar på polis, var en brytpunkt för . Ingen kan längre förneka att det finns separatistiska rörelser i , som är mycket starkare och mer organiserade än vad vi har trott eller velat inse. Liberalerna är väldigt tydliga i de här frågorna. Vi ska inte ha islamister på våra gator som kastar sten. Vi ska inte ha islamister i våra skolor som driver barn in i en viss ideologi, och vi ska inte heller ha islamister som har vigselrätt. Det har just uppdagats att i , som har vigselrätt, har imamer vägrat att låta kvinnor skiljas. Men de har vigselrätt. Samma man som viger en kvinna och en man vägrar alltså att låta kvinnan skiljas. Vår fråga till Socialdemokraterna är tydlig: Tänker ni ta bort vigselrätten från islamister, eller tänker ni behålla den? 73 Statsrådet (S): I den mån Liberalerna är tydliga i de här frågorna har vi nog samma uppfattning. Däremot är det inte regeringen som delar ut vigselrätt som något slags spelmarker, utan det finns tydliga regler för om man får viga människor eller inte i det här landet. Det är Kammarkollegiet som kontrollerar att dessa regler efterlevs. Ett rekvisit för att man ska få rätt att viga människor är att man respekterar skillnaden mellan det legala äktenskapet och den religiösa ceremonin. För mig är det väldigt svårt att förstå hur man kan respektera det om man inte respekterar den legala skilsmässan. Min uppfattning är att de som inte respekterar det inte heller ska ha möjlighet att viga. 74 (L): Att inte vilja göra någonting är också att vilja fortsätta med samma lagstiftning. Den lagstiftning vi har möjliggör för islamister att ha vigselrätt och möjliggör för samma person som viger att vägra låta en kvinna skilja sig för att hon inte har tillstånd från sin man. Liberalerna vill ändra lagstiftningen. Vi vill ändra i den lag som möjliggör för islamister att ha vigselrätt. Min fråga är väldigt tydlig: Tänker Socialdemokraterna ändra lagstiftningen så att det under inga omständigheter kommer att tillåtas att islamister viger ett par? 75 Statsrådet (S): Vi kanske har lite olika uppfattningar om vad som står i lagen. Det här är också en bredare fråga. Vi har samma diskussioner om de katolska samfunden, som ju inte accepterar skilsmässor. Jag tycker att jag var ganska tydlig med min uppfattning: Man måste respektera både det legala giftermålet och den legala skilsmässan. Annars tycker inte jag att man ska ha rätt att utföra vigslar. 76 (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . förändrade den moderatledda regeringen reglerna för arbetskraftsinvandringen. har haft de mest liberala reglerna i världen. Det innebär att arbetstagare utnyttjas, att löner och arbetsvillkor dumpas och att seriösa företag konkurreras ut. Det göder också den organiserade brottsligheten. Det är inte bara fackföreningsrörelsen som har larmat om detta utan också myndigheter. Så kan vi inte ha det. Vi behöver ha ordning och reda i arbetskraftsinvandringen. Jag vill ställa frågan till statsrådet: Vad gör regeringen för att få bättre ordning och reda inom arbetskraftsinvandringen? 77 Statsrådet (S): Det är precis som frågeställaren säger: Under den moderatledda regeringen fick vi världens mest liberala regler för arbetskraftsinvandring, vilket har lett till att människor utnyttjas och att löner och arbetsvillkor på svensk arbetsmarknad har pressats nedåt. har vi vänt utvecklingen. Vi har infört krav på bindande anställningsavtal. Vi har ställt krav på att de som kommer som anhöriginvandrare också ska kunna försörjas. Vi har ökat kontrollerna. Vi har tillsatt utredningar om lönegolv. Vi har gjort det möjligt att ha tuffare sanktioner. Jag tror att det kommer att behövas en kombination av åtgärder. Vi har vidtagit de första, viktiga åtgärderna. Men vi behöver också ta de andra stegen. Vi behöver ett höjt lönegolv, vi behöver arbetsmarknadsprövning och vi måste ha effektivare kontroller. 78 (S): Tack så mycket för svaret! Det är klart att vi även kommer att behöva arbetskraftsinvandring. Men just nu finns av arbetskraftsinvandrarna i de områden där det inte råder brist på arbetskraft. Hur kan vi se till att arbetskraftsinvandringen finns på de områden där den behövs men inte på de områden där den inte behövs? Och vad gör vi åt att reglerna för detta utnyttjas och att arbetstagare har väldigt dåliga arbetsvillkor? 79 Statsrådet (S): Jag menar att det finns tre åtgärder för att styra mot det här. Det är arbetsmarknadsprövning, så att vi ser till att arbetskraftsinvandring faktiskt sker till de områden där vi har brist. Det är också ett höjt lönegolv, så att vi ser till att de som kommer till som arbetskraftsinvandrare får bra och rimliga löner som man kan leva gott på. Det behövs dessutom kontroll och sanktioner som gör att de här reglerna efterlevs. Parallellsamhällen och svensk lag 80 (SD): Problemen med det mångkulturella samhällsbygget blir allt tydligare. Vårt västerländska sätt att leva och verka i vårt land, , utmanas av främmande medeltida värderingar. Som vanligt ligger Socialdemokraterna steget efter. De såg det inte komma. Avslöjanden om olaglig verksamhet som så kallade njutningsäktenskap inom islam rättfärdigar sexköp likt prostitution. Detta sker som kvinnor efter en svenskt godkänd skilsmässa ändå mot sin vilja och i hederns namn fortfarande anses tillhöra sin oönskade make – om han vill ha det så. Hur ska integrationsministern se till att svensk lag följs och stoppa det parallella kvinnofientliga samhället? 81 Statsrådet (S): Svaret på det är enkelt: Prostitution är kriminaliserat i . Det är en polisiär fråga. Människohandel är kriminaliserat i . Vi har skärpt straffen, och vi har ökat satsningarna på detta. Vi har också under de år vi har suttit i regeringen ökat polisens anslag med . Vi har fler poliser än vad vi någonsin har haft. Vi har skärpt 70 straff. Och vi kommer att fortsätta med polisutbyggnaden. Men, fru talman, när vi pratar om främmande medeltida värderingar pratar vi om saker som kollektiv bestraffning – sådant som själva föreslår i den här kammaren. Det är väl bara den medeltida sharialagstiftningen och som står för den typen av bestraffningar. Ytterligare svenskt stöd till 82 (C): Min fråga går till utrikesminister . är det snart sedan brutalt marscherade in i . Vi har från sida arbetat brett för att stötta humanitärt och ekonomiskt men också militärt. Vi har i den här kammaren med snabbhet säkrat två paket som också har innehållit militärt stöd till – till försvar, som så framgångsrikt upprätthåller kampen för sitt territorium mot rysk övermakt. Min fråga är: När får vi se det tredje paketet till ? 83 Utrikesminister (S): Jag håller helt med om att den invasion som gjorde av ett demokratiskt, suveränt och alliansfritt land som dess granne, som icke hotade över huvud taget, är den största och vidrigaste aggression som har skett sedan . har som sagt skänkt både direkt krigsmateriel och så att Försvarsmakten ska kunna köpa vapen som man vill. Vi förbereder nu ett tredje paket. Offentliga medel till antidemokratiska rörelser 84 (L): satt bland andra jag för mitt parti och statsrådet och skulle förhandla fram nationella åtgärder mot våldsbejakande extremism och terrorism. Ett av Liberalernas främsta krav då, , var att inga offentliga bidrag och medel skulle gå till att genom statsbidrag finansiera samfund eller organisationer som motverkar grundläggande demokratiska värderingar. kom det ett förslag. Jag menar att det är lite sent. Det har gått . Men det är bättre än ingenting. En del i vårt krav var dock att genomföra skärpningar inte bara för staten utan även för kommuner och regioner, som fördelar ut till olika föreningar. Min fråga till statsrådet är: Var i detta förslag finns den skärpningen? 85 Statsrådet (S): Jag ska väl bara för ordningens skull säga att den här frågan sorterar under och kulturministern. Men jag ska ändå försöka ge frågeställaren ett svar. Grunden här är precis det som säger: Vi var för överens om att inga offentliga medel skulle gå till dem som inte lever upp till våra demokratiska värderingar. har vi tagit det första steget när det gäller trossamfunden och det statliga stödet. Tanken är att detta ska fungera som en styråra även för andra offentliga bidragsgivare, men som jag har förstått det utesluter inte detta att det kommer att komma ytterligare förslag för att reglera bidragsgivningen från kommuner och regioner. Jag och kan dock här i kammaren sända en tydlig signal till dem som sitter på bidragspengar i kommuner och regioner: Lyssna på den expertorganisation som byggs upp! Följ de råden, och ge inte en krona till dem som inte följer demokratiska värderingar! Utbyggnaden av vindkraft i 86 (S): Min fråga är till statsrådet och gäller vindkraftsutbyggnaden i . Vi har redan diskuterat den lite grann här under frågestunden. Jag bor i och representerar här i , och det vi som bor där ser är höga elpriser i elprisområde 4. Detta är ett problem både för klimatet och för utvecklingen i vår del av landet. Det är ett samhällsproblem som blir allt större. Men vi ser också den stora potentialen i vindkraftsutbyggnaden. Vi ser en potential att kunna bidra till att rädda klimatet på global nivå, men vi ser också en chans att sänka elpriserna genom en fortsatt utbyggnad.