prot · H909129 · 2022-06-13 00:00:00 — I finns det transparent lagreglering för vilka förutsättningar som ska råda för utvisning av icke-norska medborgare beroende på ställning i landet. Man delar till exempel upp dem efter de som inte har någon anknytning till landet, som kommer dit bara för att begå brott, de som har tillfälligt uppehållstillstånd och de som har permanent uppehållstillstånd. Det är tydligt att anknytningen i den norska lagstiftningen tillmäts lägre värde ju allvarligare brottet är. Vid ett mord är det i praktiken alltid utvisning som gäller i . Så borde det vara också i . Det är det som Socialdemokraterna och deras stödpartier inte verkar förstå och som de inte vill göra någonting åt. De reserverar sig mot de fyra partier som faktiskt vill göra någonting åt problemet. Den som utsätts för hedersrelaterade brott i måste kunna få fortsatt skydd med sina familjemedlemmar genom uppehållstillstånd även i de fall den ursprungliga grunden för uppehållstillstånd upphör i och med att gärningsmannen utvisas. Det här är kinesiska. Jag ska förklara lite bättre. Om en pappa dödar sin dotter ska inte mamman behöva utvisas med resten av familjen. De bör få stanna kvar och skyddas i det här landet. Det väljer regeringen och dess stödpartier också att rösta emot . Det är jättekonstigt. Om man tillhör en klanfamilj får man stanna, men om man har utsatts för hedersbrott ska man lämna landet. Det går inte att ha det på det sättet. Vi måste göra om lagstiftningen. I ett antal reservationer från , , och föreslås alltså att inte ska göra något tillkännagivande. Eftersom Liberalerna är vågmästare i socialförsäkringsutskottet tvingas man reservera sig mot det. Jag vill gärna förstå varför de fyra rödgröna partierna är emot att verkställa utvisningsbeslut, emot att alltid pröva utvisning vid hedersbrott och emot att ändra återreseförbudets längd. Det gör till möjligheternas land för utländska brottslingar, vilket det inte ska vara. Man ställer sig på de kriminellas, klanernas och hedersförtryckarnas sida. Man borde ha lärt sig mer av påskupploppen och försökt komma överens med de partier som vill någonting i det här landet. Nästa gång vi debatterar utvisning vid brott vore det bästa för att vi har en liberal borgerlig regering. Svenska folket förtjänar en regering som har en plan och idé för vad man vill med , svensk integrationspolitik och svensk migrationspolitik. Liberalerna kan ge svenska folket vad svenska folket vill ha i den här frågan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 13 Straffbestämmelser till EU:s förordning om fartygsåtervinning och övergripande miljöfrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU29 Straffbestämmelser till EU:s förordning om fartygsåtervinning och övergripande miljöfrågor (prop. 2021/22:167) 61 (S): Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande 29 om straffbestämmelser till EU:s förordning om fartygsåtervinning och de motioner från allmänna motionstiden som handlar om övergripande miljöfrågor. Vi kan börja med propositionen. I den föreslås nya straffrättsliga bestämmelser i som syftar till att uppfylla skyldigheter enligt EU:s fartygsåtervinningsförordning. Fartyg innehåller stora mängder ämnen och material som kan vara skadliga för människors hälsa och för miljön – till exempel olja och asbest – och som när ett fartyg är uttjänt utgör farligt avfall. Om ett uttjänt fartyg och de ämnen och material som fartyget innehåller inte tas om hand på ett miljömässigt godtagbart sätt kan det medföra stora miljökonsekvenser. återvinns av världens fartyg i , , , och . Skillnader i fråga om lönekostnader och miljö‑, säkerhets- och hälsokrav innebär att det ur ett redarperspektiv är mer lönsamt att forsla ett uttjänt fartyg till en återvinningsanläggning i södra än till länder i andra delar av världen. Fartygen återvinns i de flesta fall med miljömässigt osunda och osäkra metoder, som har betydande konsekvenser för människors hälsa och för miljön. Arbetet med att plocka isär fartyg utgör även en särskild fara för arbetarnas hälsa och liv. Kontroll av gränsöverskridande transporter och omhändertagandet av farligt avfall regleras i internationella konventioner och i EU-lagstiftningen. Syftet är att skydda människors hälsa och miljön och att åstadkomma en miljövänlig och effektiv hantering av avfall. De nya bestämmelser som föreslås i propositionen innebär att såväl fartygsägare som ansvariga för driften av återvinningsanläggningar kommer att kunna dömas till böter. Fartygsägare kommer att kunna dömas till böter om de lämnar vilseledande eller oriktiga uppgifter inför upprättande av fartygets återvinningsplan, och driftsansvariga kommer att kunna göra det om ett fartyg återvinns i strid med dess återvinningsplan. Miljö- och jordbruksutskottet föreslår inte mindre än sju tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden från allmänna motionstiden om övergripande miljöfrågor. Vi socialdemokrater står bakom samtliga av våra reservationer i betänkandet, men för tids yrkar jag bifall bara till reservation 3. Jag vill i mitt anförande framöver särskilt lyfta frågorna om klassificering av jordbruket, äganderätt och rätt till ersättning samt Århuskonventionens talerättsregler. Ett av tillkännagivandena handlar som sagt om klassificering av jordbruket och om att ändra definition av jordbruk som en miljöfarlig verksamhet. Av förarbetena till framgår att med miljöfarlig verksamhet avses användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för människors hälsa eller miljön genom utsläpp eller genom förorening av mark, luft eller vatten. En verksamhet behöver alltså inte vara farlig för människors hälsa eller för miljön bara för att den har betecknats som miljöfarlig. Om miljön påverkas eller på något sätt kan påverkas är det fråga om miljöfarlig verksamhet. Definitionen innebär att regler om miljöfarlig verksamhet blir tillämpliga. Begreppet miljöfarlig verksamhet är ett vedertaget begrepp som används i många olika sammanhang i , inte bara i kapitlet om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd utan även i bland annat processbestämmelserna. Begreppet ger också uttryck för grundtanken i lagstiftningen: att även risken för olägenheter ska beaktas. Det är tydligt att jordbruket har en påverkan på miljön. Det kan bland annat handla om utsläpp till luft av ammoniak eller förbränningsavgaser. Det kan handla om läckage till vatten eller utsläpp från transporter. Att jordbruket – som kan bestå av stora enheter där till exempel 500 000 kycklingar föds upp i omgångar, – miljöprövas är långt ifrån orimligt. Att enligt pröva något som miljöfarlig verksamhet har därför inte något att göra med huruvida en verksamhet i allmänhetens ögon bör ses som miljöfarlig. Jordbruket medför många goda nyttor för samhället, och att miljöpröva jordbruket tar inte bort de nyttorna. Betänkandet innehåller förslag om två tillkännagivanden som handlar om rätten till ersättning kopplat till skydd av egendom, och i det här fallet pratar vi om skog. Skyddet för äganderätten, det så kallade egendomsskyddet, är en grundläggande fri- och rättighet enligt regeringsformen och som alltid måste respekteras när myndigheter handlägger och beslutar i ärenden med koppling till denna rättighet. Vidare följer det av såväl grundlag som vanlig lag att den vars äganderätt inskränks under de förutsättningar som anges i lagstiftningen ska vara tillförsäkrad rimlig ersättning för denna rådighetsinskränkning. Under hela vårt regeringsinnehav har vi socialdemokrater ökat anslaget till detta område, och myndigheterna har fått uppdrag med ett tydligt syfte att markägare ska känna sig trygga. Vi har tagit fram två propositioner tillsammans med och . Först är det propositionen om stärkt äganderätt, som godkänts av , där vi har tydliggjort rätten till frivillighet och rätt till ersättning i form av pengar eller bytesmark. Sedan är det propositionen om avverkning i fjällnära skog, där det också finns en förtydligad rätt till ersättning. Vi ställer oss därför mycket frågande till utskottets majoritet, som föreslår dessa två tillkännagivanden. Vad vill man åstadkomma med detta som inte föreslås i de två propositionerna? Och har partierna något förslag om ökning av ersättningarna till markägarna? Mot bakgrund av detta reserverar vi oss mot de tillkännagivanden som utskottet föreslår. Konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor heter Århuskonventionen. Den trädde i kraft , och är part till konventionen . Konventionen vilar på princip 10 i Riodeklarationen om miljö och utveckling, som antogs vid om miljö och utveckling i . Denna princip anger att miljöfrågor hanteras bäst när alla berörda medborgare deltar på lämplig nivå. Som part till Århuskonventionen och som medlem i EU har åtagit sig att bland annat ge icke-statliga organisationer tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. behöver också, för att leva upp till Århuskonventionen och krav i detta avseende, anpassa den nationella rätten efter konventionens regelverk. Enligt konventionen har icke-statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller de krav som uppställs i nationell rätt en särskilt viktig roll, och de tillerkänns därför samma rättigheter som den berörda allmänheten i övrigt. För att en förening ska kunna betraktas som en del av allmänheten och ha talerätt bör den ha en strukturerad organisationsform med föreskrivna stadgar, årsmöten och medlemsregister. För oss socialdemokrater är det tydligt att miljöorganisationerna spelar en central roll för att säkerställa att skyldigheterna enligt miljölagstiftningen efterlevs. Vi anser att Århusförordningens talerättsregler är väl avvägda, och vi avser inte att driva på för en förändring av dessa. 62 (M): Det vi debatterar nu är som sagt miljöfrågor och deras viktiga koppling till jord- och skogsbruk. Det är oerhört viktiga frågor som har betydelse för svensk konkurrenskraft, svensk livsmedelsproduktion och bioekonomi. Men dessvärre kan jag konstatera att vi i flera av dessa frågor saknar samsyn i miljö- och jordbruksutskottet. Vi i oppositionen har som ni kanske hörde i sju frågor enats och lyckats hitta majoriteter emot sittande regering. Det handlar om viktiga frågor som äganderätten, offentliga upphandlingar av livsmedel, proportionalitetsprincipen och synen på jordbruk, frågor som har stor betydelse för lantbrukarnas tro . Detta framgår av den så kallade Lantbrukspanelen, där man återkommande intervjuar ett hundratal lantbrukare beträffande deras syn i olika spörsmål. publicerade man en enkät där lantbrukarna förklarade att de upplevde både glädje och oro med sin verksamhet – glädje på så sätt att de kände att de hade möjlighet att utveckla sin verksamhet, sin mark, sin jord och sin skog, men också oro över inskränkningar i äganderätten. av lantbrukarna uppgav att de våndades över detta, trots fina skrivningar i regeringsformen och . Detta måste vi politiker ta ad notam. Det handlar också om vår möjlighet att ha tillgång till livsmedel. Vd:n för , som genomför denna enkät, säger att vi politiker inte förstår hur viktig frågan om äganderätten faktiskt är för lantbrukarna. Han poängterar att det för dem handlar om grunden för att kunna driva sitt företag men också deras dagliga verksamhet, arbete och liv. I de lägena blir det förstås ytterst påfrestande om du som lantbrukare lever med en ständig oro för att själva grunden för ditt företagande när som helst kan inskränkas. Självklart måste detta hämma utvecklingen. För vem vågar i de lägena investera i nya miljö- och klimatsmarta lösningar? Lika illa är det att den som drabbas inte alltid kompenseras i enlighet med den proportionalitetsprincip som finns juridiskt och den rätt till ersättning som ska gälla. Det som den tidigare talaren glömmer att berätta är att detta också handlar om myndigheternas tolkning och tillämpning av de regler som finns. För den enskilde kan det innebära att man blir tvungen att överklaga och att det då inleds en lång process som kan vara tidsödande men också kosta väldigt mycket pengar, både för samhället och för den enskilde. sprids en känsla av oro över vad myndigheterna egentligen har för avsikter. Vi moderater tar dessa signaler på allvar. Vi gör det också mot bakgrund av att antalet heltidsjordbrukare fortsätter att minska. finns det drygt 14 000, vilket är en minskning med . Därför är det viktigt att vi gör vad som står i vår makt för att stoppa denna negativa utveckling och ser till att lantbrukares myndighetskontakter är juridiskt oklanderliga, ger långsiktiga förutsättningar och handläggs skyndsamt. Då vi moderater pekar på vikten av frågor som stärkt äganderätt, proportionalitetsprincip och handläggningstider anser regeringspartiet att det är onödigt. Vi hörde det tidigare: Det här fungerar bra. Men påminns vi återkommande om situationer där myndigheter och ansvariga tolkar reglerna på ett annat sätt än vad vi politiker har haft för avsikt och förväntat oss. kom ett utslag från mark- och miljödomstolen i som klargjorde att om en skogsägare vill avverka sin skog är det också vederbörandes skyldighet att efterleva både och artskyddet. Detta är i linje med vad har tagit upp med oss och anfört här : Så här ser regleringen ut. När vi hade flera myndigheter på plats i miljö- och jordbruksutskottet framkom det att andra myndigheter tyckte det motsatta, och även att andra partier tyckte det motsatta. Men har vi fått det svart på vitt igen: Så här tolkar mark- och miljödomstolen regelverket. Det innebär att den enskilde markägaren alltså måste ha koll på vilka arter som finns i skogen. Ytterligare en fråga som väcker oro framåt är tolkningen av den så kallade Århuskonventionen. Jag vill här och säga att här har det blivit ett missförstånd i medierna. Detta handlar inte om hela frågan om Århuskonventionen utan om Århuskonventionen kopplat till skydds- och licensjakt. Frågan är vem som egentligen ska ha rätt att yttra sig i de här lägena. Vi menar att har haft en alldeles för generös hållning som gett allmänheten i stort möjlighet att göra detta. Handlar det om en skyddsjakt är ju tidsramen väldigt kort för att faktiskt kunna få bort problemet som ett rovdjur kan utgöra. Vi vill därför begränsa miljöorganisationers talerätt att överklaga de här besluten. Jag har redogjort för flera exempel på hur vi moderater anser det rimligt att stötta svensk livsmedelsproduktion och bioekonomi. Till det jag har sagt kommer förstås det faktum att just den svenska livsmedelsproduktionen är bland de mest klimat- och miljövänliga som finns. Om denna produktion äventyras kommer det att leda till import från andra länder, vilket i sin tur kommer att medföra ökade utsläpp och ökad användning av antibiotika och växtskydd. Det är inte ett hållbart alternativ. Självklart ska vi i därför kunna ställa krav på att de livsmedel som inhandlas offentligt i högre utsträckning ska motsvara de svenska djurskydds- och miljökraven. Detta vill vi uppmana regeringen att faktiskt se till. Som vi hörde föreslås också en uppmaning där vi vill att regeringen ska ändra klassificeringen av svenskt jordbruk. Då handlar det om att vi inte ser detta som en miljöfarlig verksamhet. Det handlar om en verksamhet som förutom att den är livsnödvändig för oss och ger oss hälsosamma och miljövänliga livsmedel också kan producera drivmedel och bidra till de extra effekter vi vill ha med öppna landskap och biologisk mångfald. Det är vad jag kallar bioekonomi. Ärligt talat, fru talman, kan det inte vara rimligt att såväl ekologisk som konventionell livsmedelsproduktion i ska klassas som miljöfarlig. Enligt uppgift är vi det enda landet i världen som gör det. Det måste ändras. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till vår reservation 47, som syftar till att stärka tillsynsmyndigheternas arbete för en likvärdig tillsyn i landet och till att de ska kunna upptäcka fler miljöbrott. 63 (S) replik: Jag tackar för hennes anförande. Jag har några frågor med anledning av det. Jag ska börja när det gäller förslagen om tillkännagivandena som rör just äganderätten. Där uppehöll sig ledamoten länge under sitt anförande. När jag lyssnar på ledamoten låter det väldigt mycket som om har missat hela arbetet och också de propositioner som har behandlats. En behandlades här i , och en kommer att behandlas strax . Ett stort arbete har lagts just på frågor om äganderätt, också kopplat till rätt till ersättning. Förutom att det har lagts fram propositioner finns det medel i budgeten. Och står bakom en neddragning i budgeten på just detta område. Det är en sak att stå i talarstolen och säga att någonting är viktigt. Men sedan driver igenom en budget där medel skärs bort. Så för att förtydliga för allmänheten är det viktigt att svara på vad detta förslag till tillkännagivande egentligen leder till och som inte propositionerna som ligger på bord leder till. Kommer att höja de anslag som de senast för en kort sedan drog ned på detta område? 64 (M) replik: Innan jag svarar på frågor vill jag tacka henne för det som hon redogjorde för angående fartygsåtervinningen. Jag vill bara klargöra att det i detta ärende inte finns några andra uppfattningar än regeringens, så att det är sagt. Jag känner väl till att det finns utredningar. En proposition med anledning av en utredning har klubbats igenom i . Precis som sa i sitt anförande handlar den om att vi ska sträva efter en frivillighet i myndighetsdialogen. Detta är bra. Men handlar det nu om att vi måste se att detta omsätts i praktiken. Vad kommer det faktiskt att innebära? Jag nämnde tidigare i mitt anförande exemplet från mark- och miljödomstolen i . När det gäller äganderätten trodde vi då att skogsägarna inte skulle behöva genomföra denna typ av utredningar, vilket bland annat regeringspartiet och anförde vid besöket i miljö- och jordbruksutskottet. Det visade sig tvärtemot att detta faktiskt inte stämmer. Därför är det viktigt att man nu systematiskt tittar på vilka effekter som detta med äganderätten får konkret därför att det finns med i flera olika utredningar, varav en ännu inte har behandlats av . Därför är det viktigt att man tittar på detta och lägger dessa saker bredvid varandra och ser att pusslet verkligen kommer att innebära en stärkt äganderätt. Det står nämligen om detta i både grundlagen och i . 65 (S) replik: Det var inte ett så tydligt svar från om vad de egentligen vill med detta förslag till tillkännagivande. Och det är inte bara utredningar som har tagits fram utan också propositioner som faktiskt ligger på bord. Jag kan också säga att regeringen även jobbar mycket med frågor om artskyddet och har hållit utskottet väl informerat om detta. Jag har en annan fråga till . Den handlar just om klassificeringen av jordbruket. När man läser texter från majoriteten i utskottet kan man se att majoriteten tar avstamp i ökad svensk livsmedelsproduktion, inte minst ur ett självförsörjningsperspektiv. Om detta är vi helt överens. Vi har också en livsmedelsstrategi som vi jobbar med i bred enighet. Det som vi inte är överens om är just denna klassificering. Jag vill därför fråga om kopplingen konkret till att öka livsmedelsproduktionen. Vad menar egentligen ? Hur ser denna koppling ut mellan att ändra denna klassificering och att öka livsmedelsproduktionen? Vad är det som de i stället vill dra bort helt och hållet för att öka livsmedelsproduktionen? Jag vet att är väldigt aktiv i miljöfrågor. Vad händer om en gödselbrunn börjar läcka och förgiftar grundvattnet? Vad händer om ett lager med konstgödning börjar brinna? Ska man enligt idé om jordbruk inte miljöpröva detta? Hanteringen av detta förslag till tillkännagivande är väldigt ogenomtänkt. 66 (M) replik: När det gäller budgetfrågorna kommer det att komma nya budgetar . Att vi från drog ned på ersättningarna till markägare handlar bland annat om nyckelbiotoperna som faktiskt visade sig vara icke hållbara, vilket regeringen fick erfara. Det fattade beslut om. Därför blev det en sådan konsekvens. nämner här artskyddet och att regeringen har hållit oss informerade. Ja, men vi måste då konstatera, precis som i fallet från som jag nämnde, att det som vi har fått oss till del från och från departementen inte håller i slutändan därför att domstolen dömer i enlighet med förslag, vilket både Socialdemokraterna och menade inte skulle ske på det viset. När det kommer till frågan om klassificering av jordbruket är detta förvisso en symbolfråga. Det handlar om att stärka lantbruket och att stärka lantbrukarnas aktiviteter och verksamheter för att öka livsmedelsproduktionen. Det handlar om någonting som är livsnödvändigt för oss. Inom lantbrukets verksamheter finns det naturliga förekomster av kväve när kväve till exempel läcker från marker. Det kommer vi aldrig att komma ifrån. Men självfallet ska man ändå jobba hela vägen för att en läckande gödselbrunn ska tas om hand. Det är inte detsamma. Men jag tycker att detta är tondövt av regeringen när lantbrukarna år menar att de inte ägnar sig åt en miljöfarlig verksamhet utan att de ägnar sig åt livsmedelsproduktion. Då borde man också hörsamma det för att ge dem förutsättningar för framtiden. 67 (SD): Det är ett lite speciellt betänkande som vi behandlar . Vi har en proposition om fartygsåtervinning som jag inte tänker orda speciellt mycket om. Vi har ingen annan åsikt än övriga partier där. Det är ett enigt utskott som står bakom den. I stället har vi ett allmänt betänkande där man har tryckt in saker från olika politikområden. Det gör inte detta betänkande på något sätt mindre viktigt, snarare tvärtom. Det är många viktiga frågor som behandlas i betänkandet. Men det är en blandad kompott. Jag tänkte inleda med det som kanske har fått mest uppmärksamhet i medierna. Det är talerättsfrågan och Århuskonventionen. Just är det jaktfrågorna som berörs här i , vilket kanske inte har varit tydligt medialt. Utskottet tycker att det är rimligt att organisationer som väcker talan vad gäller exempelvis licensjakt och skyddsjakt direkt ska beröras av tillståndsprocesserna. Detta är högst rimligt. Men det är också rimligt att man ser över hur Århuskonventionen fungerar rent allmänt. Vad det är frågan om är nämligen föreningar som ofta inte företräder något slags allmänintresse. I stället handlar det alltför ofta om ytterkantsföreningar – radikala aktivister som, i detta fall, inte vill att det ska bedrivas jakt. Kanske är de motståndare till allmänt skogsbruk eller mineralutvinning, eller kanske tycker de inte om uteserveringar. När vi nu ser hur kostsam och tidsödande tillståndsprocessen har blivit måste vi även se över tillämpningen av Århuskonventionen, vilka krav man ska ställa på de här föreningarna och när det ska finnas möjlighet att överklaga. När konventionen kom till var tanken nämligen aldrig att det var strandkaféer, fönsterbyten i bostadsrättsföreningar eller enskilda jaktbeslut som skulle kunna överklagas, utan tanken var stora verksamheter med stor miljöpåverkan. Det var det man såg framför sig då. Vi välkomnar att förslag på det här området ser ut att vinna bifall i kammaren. Det är en bra början, men vi behöver få till stånd en översyn på fler områden. Vi behöver också initiativ på EU-området för att säkerställa att vi kan möjliggöra alla de förbättringar som krävs. Ett annat förslag som står bakom och har fått stöd för i utskottet handlar om jordbruket, nämligen att jordbruket inte längre ska klassas som miljöfarlig verksamhet. Detta är principiellt viktigt. klassas något så naturligt som jordbruk som miljöfarlig verksamhet och likställs därmed med gruvtäkter och annan tung industri. Från sida anser vi att jordbruk i stället ska klassificeras som miljöpåverkande verksamhet. Detta skulle kunna förenkla handläggningen för miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Det betyder alltså inte, som vissa har låtit påskina, att det skulle bli fritt fram att etablera storskalig animalieproduktion utan en väl avvägd tillståndsprocess.