prot · H90977 · 2022-03-02 00:00:00 — Skogen ser inte likadan ut i . Den ser inte likadan ut i , , eller som den gör i och . av markyta är skog. Kommissionären som handlägger de här frågorna kommer från ett land där man har skog. Borde inte den kommissionären först se till att hans eget land återskapar skogarna innan han kräver att vi i inte ska få bruka våra skogar? har vi fördubblat skogen i . Vilket annat land har gjort det? Vi har bra koll. Vi har skogstaxering på våra skogar, vi sköter våra skogar och vi återplanterar. Just det här förslaget handlar om avskogning. Jag tror inte att någon av oss här i kammaren tycker att det är fel att stoppa avskogningen i och . Men visa av erfarenhet när det gäller hur kommissionen tolkar sina egna förslag är vi många som tror att det här kommer att bli ett slag mot svenskt skogsbruk. Kanske inte i den här texten men i andra texter som gäller avskogning kan vi läsa att man kommer att lägga energi på att vi inte ska få avverka skogen på det sätt som vi gör . Det är klart att kalavverkning påverkar skogen. Ingen säger att den inte gör det. Men man måste se till helheten, se det i ett hundraårsperspektiv och se på det på landskapsnivå. Vi avverkar av den svenska skogen . Vi som vistas i skogen ser också att det inte är kalhyggen överallt. Kalhyggena i ligger generellt sett på 4–. Det kan vara svårt att veta hur stort 4–är. Det är mindre än . Sedan säger till exempel att de har enstaka avverkningar uppe i . Men det är inte den bilden som målas upp. Det målas upp en bild av att vi i också kalhugger våra skogar, vilket inte är sant. Vilka tolkningar som går igenom kommer att få stor betydelse för det svenska skogsbruket framöver. Ingen av oss tycker som sagt att det är märkligt att vi stoppar avverkning av regnskogarna eller åtminstone kräver att man återförskogar regnskogarna. Men det har ingenting med svenskt skogsbruk att göra. 93 (MP) replik: säger att kommissionen går omvägen över klimatpolitiken för att komma åt skogar, eller något liknande. I själva verket är arbetet med avskogning en viktig del i klimatpolitiken. I lovade över 100 länder att stoppa avskogningen . EU finns med i den gruppen. Många av EU:s medlemsländer, däribland , har också skrivit under det avtal som slöts vid klimattoppmötet i . Om jag känner rätt är det ett parti som ändå står relativt nära när det kommer till vikten av att uppnå det vi kommit överens om i och i fråga om klimatmålen. Menar på allvar att klimatpolitiken i EU och globalt inte på något sätt får påverka svenskt skogsbruk? 94 (C) replik: Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och pro-dukter som är förknip-pade med avskogning och skogsförstörelse Tack, ledamoten , för frågan! Jag svarar nej. Problemet är att kommissionen har gått vilse i hur man bäst tar hand om klimatet. Vi använder vår skog för att ersätta fossila produkter och processer. Varför tar kommissionen inte hänsyn till det? Om man ska ta klimathotet på allvar måste man ha ett helhetsperspektiv och se vad hela outputen är. Att och EU inte står bakom avskogning i och är en självklarhet. Men i har vi inget problem med avskogning. Vi återplanterar och sköter våra skogar, och vi har dubbelt så mycket skog som . Jag kan hålla med ledamoten om att det är viktigt att vi klarar av . Men här tar kommissionen inte hänsyn till alla parametrar, och jag tycker att det är otroligt synd att man inte gör det. Man glömmer bort den ena delen när det gäller att bekämpa klimathotet. Jag vet inte riktigt vad det beror på, men kommissionen har ett beslutsunderlag. När jag har talat med WWF, vilket även ledamoten gjort, har de sagt att de inte driver sin politiska kampanj i längre, utan de driver den på EU-nivå. Det är så de kan komma åt skogspolitik. Det här säger öppet till mig. De har stor makt och kan säkert påverka kommissionen. En annan sak handlar om hur rapporterar hur mycket skog vi skyddar. Ledamoten och jag har ofta pratat om att inte rapporterar på samma sätt som andra EU-länder. Om vi gjorde det skulle vi gå från att skydda minst skog i EU till att kanske skydda mest. Denna parameter har kommissionen inte tagit till sig. När vi har träffat kommissionärerna har vi märkt att de inte förstår detta. 95 (MP) replik: säger att vi inte har någon avskogning i och att vi i inte har de problem som finns i regnskogarna. Vad en förordning som denna säger, som ju är ett slags due diligence-princip, är att de krav som vi ställer på till exempel om att de inte får avskoga regnskogarna ska vi själva också leva upp till. Men om vi inte har problem med avskogning eller allvarliga deforestations, som anges här, undrar jag varför det är ett problem för . Varför kan inte säga att man inte ska överdriva hur regelverket kommer att påverka ? Hur kan det komma sig att hävdar att vi måste säga nej till detta med hänvisning till svenskt skogsbruk om vi nu inte har dessa problem? Jag får inte denna matematik att gå ihop, fru talman. Jag tycker att det här med svenskt skogsbruk börjar likna överdriven nationalism. Vi är ett land i EU. Vi måste leva upp till EU:s klimat- och miljölagstiftning. Vi måste på ett seriöst sätt lyfta fram kunskap och synpunkter för att förbättra lagstiftningen i EU. Men om man står här och bara säger nej kommer det bara att leda till att andra länder definierar åt oss hur lagstiftningen ska se ut. Det blir inte bättre, fru talman. 96 (C) replik: Tack för synpunkterna, ledamoten ! Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om utsläppande på unionens marknad och export från unionen av vissa råvaror och pro-dukter som är förknip-pade med avskogning och skogsförstörelse Jag hävdar att EU gör fel. Om vi ska bekämpa klimathotet måste vi se det här som en helhet. Ledamoten vet precis som jag att EU har synpunkter på hur vi i brukar vår skog. Det kommer att innebära en begränsning. Det gäller inte bara detta förslag, utan det blir konsekvensen av många andra förslag där de har synpunkter på hur vi ska bruka vår skog. Det gör att vi inte kan använda skogen för att bekämpa klimathotet. EU missar hela poängen. Andra länder ska inte bestämma det här. Visst kan man sätta nivåer, men man ska inte detaljreglera på det sätt som EU nu gör. Att detaljreglera länderna är EU mästare på. Vi kan inte ha det så. När höll sin årskonferens för skogsprogrammet talade en tjänsteman om att hela EU måste ha samma ordning. Han var från . Jag förstår att han har en annan syn på skogen. Det går inte att jämföra skogen i med skogen i och . Vi kan inte ha en gemensam detaljreglering som styr över alla länder. Om vi ska reglera detta måste det göras på ett övergripande plan, och länderna själva måste få sköta den egna skogspolitiken. 97 (SD): Jag ber om ursäkt, men jag glömde att yrka bifall till utskottets förslag. Jag vill gärna göra det eftersom det var så stor enighet bakom förslaget. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) § 14 Subsidiaritetsprövning av direktivförslaget om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete Subsidiaritetsprövning av direktivförslaget om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete (COM(2021) 762) 98 (M): Subsidiaritetsprövning av direktivförslaget om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete Samhällen genomgår förändringar, och det gör sannerligen hela vårt samhälle . Även arbetsmarknaden är föränderlig och har så alltid varit, men sker det i allt snabbare takt på grund av digitaliseringen. Vi har en helt annan arbetsmarknad än för både 10 och . Det är positivt att samhällen utvecklas, och måste vara med i den utvecklingen och inte stå utanför. Förändring av arbetsmarknaden får såklart sociala och arbetsrättsliga konsekvenser och utmaningar, och det förslag vi diskuterar handlar om kommissionens förslag till direktiv som ska reglera plattformsarbete. Rättare sagt gör vi en subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag. Kommissionen radar i sin argumentation upp ett antal saker som man menar talar för att detta är förenligt med subsidiaritetsprincipen, till exempel att plattformstjänsterna rör sig över nationsgränserna och att vissa plattformar ägnar sig åt otillbörliga affärsmetoder. Det är förvisso korrekt, men det betyder inte per automatik att det är mest lämpligt med lagstiftning på EU-nivå. Det är partierna i riksdag i stort sett överens om. Subsidiaritetsprövning av direktivförslaget om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete Det finns många goda saker med EU. Det har vi verkligen sett . Det har med all önskvärd tydlighet visat sig. Jag är stolt över att EU har visat upp en sådan stark enighet och så tydligt fördömt agerande. Att ha en gemensam inre marknad med sjysta spelregler och sund konkurrens är också självklara EU-gemenskaper. Men det betyder inte att lagstiftningen behöver eller ska vara gemensam på alla områden. Låt mig upprepa en sak som sagt otaliga gånger i denna kammare. Vår uppfattning är att arbetsmarknadspolitiken främst ska bestämmas nationellt, i många fall till och med lokalt. Jag kan, fru talman, inte låta bli att ändå påminna om de risker som såg med den sociala pelaren. Om jag får vara övertydlig: Detta är ytterligare ett förslag som är sprunget ur den sociala pelaren. De farhågor vi hade kallade statsminister dimridåer, men de har slagit in. kommer att fortsätta värna den svenska modellen. Vi har som sagt en arbetsmarknad i förändring, men EU:s alla medlemsstater har också olika arbetsmarknadsmodeller, vilket skapar olika behov. anser att det är varje medlemsstat som är mest lämpad att besluta vilka regler som är mest lämpliga för den medlemsstatens arbetsmarknad. Vi ser annars en risk för att företag och arbetstillfällen snarare flyttar utanför EU än skapas inom EU. Vi ser också stor risk att direktivet kommer att försvåra för företag att driva sina företag och erbjuda tjänster eftersom det här skulle innebära en orimlig administrativ börda. Förslaget strider i sin helhet alltså mot både subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Kommissionens förslag är ytterligare ett i raden av förslag på arbetsmarknadsområdet som hotar vår svenska arbetsmarknadsmodell, och vi har särskilt pekat ut artikel 4 i förslaget som i princip ogiltigförklarar det svenska arbetstagarbegreppet. Detta har vi varnat för även i andra direktiv som vi har haft att hantera här i kammaren. Sammanfattningsvis, fru talman, har gång på gång anfört i motiverade yttranden att det är av yttersta vikt att EU respekterar medlemsstaternas nationella kompetens och i stället fokuserar på att vi får ett EU som fungerar på de områden där EU gör sig bäst. Jag yrkar bifall till vår reservation. 99 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till den gemensamma reservationen i betänkandet. delar den oro för förslaget som flera andra partier har. Det är en oro som vi även delar med arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadsfrågor är oftast kopplade till varje medlemsstats arbetsrättsliga traditioner och bör då ha en utgångspunkt i nationell lagstiftning och praxis. För är arbetsmarknadspolitik en nationell fråga och definitivt ingenting som ska styras från . Subsidiaritetsprövning av direktivförslaget om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete Vi har gång på gång i denna kammare påpekat de negativa konsekvenserna för och vår svenska modell när EU sjösätter sina direktiv och motsätter sig medlemsstaternas nationella kompetens i arbetsmarknadsfrågor. ser positivt på den tekniska utvecklingen som skapar nya jobb och tjänster via digitala plattformar. Det är något som är en del av utvecklingen på den alltmer digitaliserade arbetsmarknaden. Det är en utveckling som även måste anpassa sig till men då via vår egen modell. Det arbete som pågår är en del av den reformerade arbetsmarknadspolitik som parterna förhandlat fram efter en lång process och som snart hamnar på bord. Jag vill avsluta med att säga att det är av yttersta vikt att EU respekterar varje medlemsstats nationella kompetens. När EU överträder den gränsen, vilket numera är mer regel än undantag, undergräver det förtroendet för kommissionen samt sammanhållningen mellan EU:s medlemsländer, något som kan bli förödande. Arbetsmarknadspolitik är en nationell fråga. Vi kommer även i fortsättningen att motsätta oss de initiativ från EU som vi anser vara ett hot mot den svenska arbetsmarknadsmodellen som har tjänat oss så väl . 100 (KD): Jag är stolt över det EU vi nu ser. När oprovocerat invaderar raseras också den världsordning som vi vant oss vid. Strukturerna som möjliggjort att vi fått leva i fred och frihet har slagits sönder. Då kliver EU fram och visar ett imponerande ledarskap. Det är ett ledarskap baserat på enighet och beslutsamhet. Med detta sagt känns det lite futtigt att tala om arbetsvillkor för plattformsarbete. Det är inte för att arbetsvillkor är något oviktigt utan för att det direktiv vi debatterar är ännu ett exempel på en arbetsmarknadsfråga som inte borde uppta EU:s tid. Den borde inte regleras på EU-nivå över huvud taget. Plattformsekonomin innebär nya jobb och tillväxt. De sociala utmaningar som följer kräver naturligtvis också nya lösningar på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna borde i stället utifrån sina vitt skilda förutsättningar och situationer få bestämma hur det regleras. Såväl möjligheterna som utmaningarna med plattformsekonomin ser väldigt annorlunda ut i jämfört med exempelvis i . Redan detta faktum gör kommissionens försök att reglera lagstiftningen i hela EU dömt att misslyckas. En centralistisk lagstiftning riskerar att slå fel mot ett så snabbväxande och oenhetligt område som plattformsekonomin. Det rymmer allt från de matbud som ses i gatubilden till experter inom exempelvis kodning. Det säger sig självt att ett direktiv som ska reglera bägge dessa grupper av plattformsarbetare riskerar att bli stelbent och hämma tillväxt och europeisk konkurrenskraft. Till saken hör också att de mest högproduktiva expertuppdragen inom plattformsekonomin utmärks av att de kan utföras precis var som helst. Om medlemsstaterna inte har möjlighet att snabbt kunna svara på de tekniska utmaningar som uppstår riskerar utvecklingen att stanna av. Det kan i sin tur innebära att arbetstillfällen flyttar utanför EU. Subsidiaritetsprövning av direktivförslaget om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete Inom EU har vi absolut mycket att lära av varandra på området. Men precis som vi tydliggör i vår reservation motsätter vi oss fler bindande direktiv som förstör fungerande arbetsmarknadsmodeller. Vi har sett en rad initiativ från som direkt hotar den svenska modellen. I det aktuella direktivförslaget ser vi detta mycket tydligt, inte minst i artikel 4 som innebär att det svenska arbetstagarbegreppet ska tas över mer av . Hela förslaget vilar på denna anställningspresumtion, och förslaget är i grunden feltänkt. Om förslaget antas kommer det att få långtgående konsekvenser för hela gigekonomin. Subsidiaritet innebär att beslut ska fattas på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå. I detta fall är det inte EU-nivån. Jag yrkar därmed bifall till reservationen. 101 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Vi har sett hur viktigt det är att vi är samspelta och agerar väl i vårt medlemskap i . Jag är precis som flera talare stolt över det vi har lyckats åstadkomma inom vår EU-gemenskap och vårt medlemskap under den kris som vi nu är mitt inne i. Vi har att ta ställning till subsidiaritetsprövningen. Den digitala plattformsekonomin växer snabbt. bedömer man att ungefär 28 miljoner inom EU arbetar i det som kallas digitala plattformar. förväntas det ha stigit till 43 miljoner. Enligt kommissionen bedömer man att cirka 5 ½ miljon av de som arbetar av de här 43 miljonerna successivt och av de 28 miljonerna är felaktigt bedömda som egenföretagare. Det innebär att den här frågan är viktig att kunna hantera. Det vi nu har att ta ställning till är frågan om detta hanteras på lägsta nivå. Det som ska vara när det handlar om anställningsförhållanden är minimilöner och om det finns sådana, kollektiva förhandlingar, reglering av arbetstid, hälsoskydd, betald semester, skydd mot arbetsolyckor och arbetslöshet, sjukpenningförmåner och avgiftsfinansierad ålderspension. Det är villkor som många av dem som är anställda på den svenska arbetsmarknaden ser som självklara. Men så är inte fallet när det gäller dem som är inom plattformsarbete. Vi tycker för vår del att det är viktigt att man tittar över den här frågan. Men vi är inte nöjda med det förslag som har kommit fram när det gäller hanteringen av detta. När det gäller subsidiaritetsprincipen ska en åtgärd vidtas på EU-nivå endast om den inte själv kan hanteras av medlemsstaterna. Vi tycker från utskottets sida att anställningspresumtionen är den fråga som inte är förenlig med kommissionens ambition i den här delen. Vårt förslag från utskottet är att vi avger ett motiverat yttrande om att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen när det gäller frågan om anställningspresumtion. Med de orden vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 102 CICZIE WEIDBY (V): röstade om ett förslag på att kräva stärkta rättigheter för arbetare inom plattformsekonomin. Gigföretagen har kritiserats hårt för dåliga villkor och låga löner, och de bygger ofta på upplägg där risker och omkostnader som arbetsgivaren vanligtvis ansvarar för överförs på arbetarna. Det förslag som presenterades i var tänkt att råda bot på de problemen, med krav på bland annat att arbetare vid gigföretag ska betraktas som anställda tills motsatsen har bevisats samt på ökad transparens kring de algoritmer företagen använder för att styra arbetet. Subsidiaritetsprövning av direktivförslaget om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete Förslaget antogs med bred majoritet. av ledamöterna röstade för att människor som jobbar för digitala plattformar ska omfattas av samma rättigheter som dem med traditionella anställningar. sticker dock ut från mängden. Bara 9 av de 21 svenska ledamöterna röstade för ökade rättigheter för gig- och plattformsarbetare. Detta innebär att kan skryta med den tveksamma bedriften att ha det lägsta stödet i hela EU för stärkta rättigheter bland gigarbetare. , och anslöt sig till den breda majoritet som röstade ja till förslaget. Representanterna från , , och avstod från att rösta. SD sa blankt nej till förslaget. En välvillig tolkning är att de fem partiernas ställningstagande kan motiveras med att de gärna vill värna den svenska modellen mot överstatligt inflytande. Det är dock tydligt att den svenska modellen är otillräcklig för att bemöta den framväxande gigekonomin. Faktum är att de falska egenanställningarna som gigföretagen använder sig av sätter den svenska modellen helt ur spel. Vi har en skev maktbalans på arbetsmarknaden som riskerar att sprida gigekonomin till ännu fler branscher. När företagen inser att det finns kryphål kring exempelvis anställningsformer som kan utnyttjas uppstår en kapplöpning mot botten på arbetsmarknaden. Om inte de kryphålen täpps till finns det en risk för att de mest hänsynslösa arbetsgivarna får fullständigt fritt spelrum. I praktiken är det på dessa arbetsgivares sida som de borgerliga partierna ställer sig när de vägrar rösta för förslaget i . Plattformsekonomins framväxt går hand i hand med högerpolitik av både det liberala och det konservativa slaget. Å ena sidan hyllas de låga trösklarna hos företag som Foodora av Timbro. Å andra sidan vill de borgerliga partierna skärpa redan strikta migrationslagstiftning som används som ett vapen från arbetsgivarens sida, genom att utländska arbetare som vågar säga ifrån hotas med utvisning. Den daglöneekonomi som fullständigt exploderat är ganska precis vad de ”nya” drömde om för mer än sedan. Överallt på gatorna i större städer syns olika bud i färgstarka uniformer skynda fram och tillbaka på cyklar och mopeder. Lönerna och arbetsvillkoren är ofta under all kritik. Det ska, som det heter, löna sig att arbeta. EU har visat sig vara en otroligt bra kraft. Men principiellt gillar inte , och det är vi alltid tydliga med. Men de borgerliga partier som och otid alltid pratar gott om det europeiska samarbetet och så vidare är som av en händelse alltid mot kommissionen när det gäller sociala pelaren och andra förslag som har till syfte att förbättra livsvillkor för människor. Subsidiaritetsprövning av direktivförslaget om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete Med det sagt, fru talman, ställer sig bakom regeringens ställningstagande i frågan om subsidiaritetsprövning av plattformsarbete, och jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 103 (L): är det svårt att tänka på något annat än det ukrainska folkets kamp för frihet och demokrati. Det är den frihet och demokrati som vi tar för given . har varit historisk på många sätt. Något som har gjort mig extra varm om hjärtat är att se hur EU:s länder har gått samman och visat vad i grunden unionen handlar om, nämligen fred i . EU har också hörsammat önskan om att vara en del av den gemenskap för fred, frihet och frihandel som EU står för. I det perspektivet kan det kännas lite futtigt att stå här och debattera en fråga om subsidiaritet gällande direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete. Men är det en ynnest eftersom EU-samarbetet handlar just om att komma överens om vad vi bäst gör gemensamt och vad vi bäst bestämmer själva. I det här fallet är vi alla här inne överens om att självt är bäst lämpat att fatta beslut om hur vi definierar vem som ska räknas som arbetstagare. Det ligger inom vår nationella kompetens. Inte minst gäller det artikel 4 i direktivet, som är mycket detaljerat och långtgående. En väl fungerande inre marknad inom EU är en prioriterad fråga för oss liberaler. Plattformsföretag är en relativt ny företeelse, och vi ser att det kan finnas behov av viss gemensam syn på plattformsföretag eftersom dessa ofta verkar i flera länder inom unionen. Därför yrkar vi bifall till utskottets förslag till beslut. Som sista talare i dagens sista debatt vill också jag skicka mina tankar, och jag tror allas våra tankar, till , det ukrainska folket och våra motsvarigheter i det ukrainska parlamentet. Vi tänker på er och hoppas att ni snart återigen ska få stå i en talarstol, precis som vi, och diskutera hur ni kan utveckla ert land och er demokrati. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 15 Beslut om ärenden som slutdebatterats Punkt 1 (Villkor inom studiestödssystemet) 2. res. 2 (C) 3. res. 3 (KD) 28 för res. 17 för res. Kammaren biträdde res. 28 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 20 V, 14 L, 1 MP, 1 - Avstod:55 SD, 17 KD, 11 MP Frånvarande:14 S, 10 M, 7 SD, 3 C, 7 V, 5 KD, 6 L, 4 MP (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Höjda studiebidrag) 2. res. 5 (SD) 3. res. 6 (MP) 55 för res. 12 för res. Kammaren biträdde res. 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 28 C, 20 V, 17 KD, 14 L, 1 - Frånvarande:14 S, 10 M, 7 SD, 3 C, 7 V, 5 KD, 6 L, 4 MP Punkt 5 (Avskrivning av studielån) 2. res. 9 (M, SD) 3. res. 10 (V) 115 för res. 21 för res. Kammaren biträdde res. 115 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 28 C, 17 KD, 12 MP 9:60 M, 55 SD Avstod:20 V, 14 L, 1 - Frånvarande:14 S, 10 M, 7 SD, 3 C, 7 V, 5 KD, 6 L, 4 MP Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Kvalitet i förskolan) 2. res. 3 (SD, KD) 72 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 S, 60 M, 28 C, 20 V, 14 L, 12 MP, 1 - 3:55 SD, 17 KD Frånvarande:14 S, 10 M, 7 SD, 3 C, 7 V, 5 KD, 6 L, 4 MP Punkt 3 (Informationsöverföring, förskoleklass m.m.) 2. res. 4 (SD) 55 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: