prot · H90995 · 2022-04-07 00:00:00 — har varit med och tagit fram huvuddelen av rikspolitiken under ett antal av och tidigare även suttit i regeringen. Alla de saker Alireza Akhondi står här och anklagar systemet och för är saker som självt har antingen varit med och skapat eller sett till att förvärra. Det är intressant att exemplet kommer upp, för jag tror inte att det har gått ens var med och sålde ut gymnasium till ett privat fastighetsbolag för att kunna låta våra resurser gå till vinster. Vad är det för valfrihet man pratar om när barnen i inte ska få gå i en skola om de nu vill göra det, fru talman? Valfriheten blir i stället valfrihet för olika aktörer i och banker i olika länder i och i skatteparadis. Är det deras valfrihet att locka till sig de mest lönsamma eleverna som är valfrihet? Det är inte vad menar med valfrihet. Valfriheten handlar om att vi måste ha rätt till en likvärdig och jämlik utbildning över hela landet. är det inte så, och en stor anledning till det är det Centerdrivna marknadsexperiment som har fått pågå i – och som har börjat drabba även vuxenutbildningen. Det ser vi i kommun efter kommun. är dessutom med och gör stora nedskärningar i majoriteten av kommunerna. Det är inte valfrihet för någon. 164 (KD): I prioriteras det livslånga lärandet. Här är och ska det vara möjligt att återgå till studier för att bygga på sin kompetens vid komvux, folkhögskolor eller lärcenter när så behövs. Vi kristdemokrater vill öppna upp möjligheterna till fortsatta studier ytterligare. Först och främst vill vi utreda möjligheten att införa ett fritt skolval inom komvux, och med det menar vi att man ska kunna söka en utbildningsplats i en annan del av landet utan att nekas detta om en viss utbildning inte tillhandahålls i den egna kommunen. Så är inte fallet. Det har inte heller varit möjligt för någon med gymnasieexamen att via komvux läsa in ett annat gymnasieprogram. Omval har kunnat göras men inte efter, vilket förstås är ett problem. Inom de gröna näringarna, för att ta ett exempel, är det stor brist på arbetskraft. För att gå en utbildning med inriktning mot de gröna näringarna på ska du ha gått naturbruksgymnasium. Men att man vill jobba med just detta skulle ju kunna vara något som man kommer på senare i livet. Det kanske är först när man ska ärva eller ta över den där gården som man kommer fram till att man också vill bruka jorden och skogen som hör till. I ett sådant läge är det fantastiskt om det finns möjligheter att omskola sig. Har man en annan gymnasieutbildning i ryggen ska man inte av den anledningen nekas att i ett senare skede komma in på program. Det är viktigt att dörrar öppnas för människor på svensk arbetsmarknad. Men det är också viktigt att vi ser till att stärka den kommunala vuxenutbildningens likvärdighet, kvalitet och effektivitet, och här finns många förbättringar att göra. För att stärka kvaliteten behöver för det första systematisk tillsyn av vuxenutbildningen bedrivas på både huvudmannanivå och skolenhetsnivå. bedrev Skolinspektionen detta endast på huvudmannanivå, vilket vi vet har lett till stora problem. I och med att kommunerna har olika system för att erbjuda vuxenutbildning – vissa erbjuder den i regi och andra genom upphandling – har vuxenutbildningen inte granskats tillräckligt. Avsaknaden av en fullständig bild har äventyrat vuxenutbildningens kvalitet och likvärdighet. Fusk och glädjebetyg har förtjänstfullt uppmärksammats av såväl fakta som Skolvärlden. välkomnar att Skolinspektionens uppdrag att utöva tillsyn över vuxenutbildningen nu har skärpts. ska myndigheten även granska vuxenutbildningen på skolnivå. Det finns fler saker vi kan göra för att förbättra kvaliteten. anser att en del av det riktade statsbidraget för yrkesvux bör kunna sökas direkt av företaget eller branschen, tillsammans med utbildningsanordnaren – detta för att underlätta och effektivisera yrkesväxling och regional kompetensförsörjning. Vi vill också utreda ett nytt upphandlingssystem, som premierar kvalitet före kvantitet i vuxenutbildningen. För att komvux ska vara en likvärdig skolform med kvalitet i första rummet menar vi att det behövs ett alternativt upphandlingssystem. Vi behöver en modell som fördelar resurserna utifrån kvalitet, lärarledd undervisning och kunskapsutveckling. Avslutningsvis gäller det naturligtvis också att de som tar del av undervisningen har förutsättningar att tillgodogöra sig den. Detta är viktigt för att värna kostnadseffektiviteten i vuxenutbildningen, men framför allt är det naturligtvis viktigt för de elever som investerar sin tid i utbildningen. Vi menar att man efter en termins studier bör ha ett samtal med den enskilda eleven för att utvärdera hur förutsättningarna för att tillgodogöra sig utbildningen ser ut. En sådan kontrollstation skulle, menar vi, dels kunna stötta eleverna i deras kunskapsinlärning, dels ge en mer effektiv vuxenutbildning. Om det visar sig att en elev har låg närvaro eller bristande motivation kan utbildningsplatsen erbjudas en annan elev, som då får chansen att ta ett steg närmare arbetsmarknaden. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 8. 165 (MP): Vi behöver ställa om . presenterades den senaste rapporten från FN:s klimatpanel, IPCC. Läget är akut. Vi befinner oss i ett klimatnödläge, och det räcker inte med små förändringar. Vi behöver transformera vårt samhälle, från fossila bränslen och slit och släng till förnybar energi och en cirkulär ekonomi. Men, fru talman, det är inte bara energisystemet och produktion och konsumtion som måste ställas om – detta ställs ju inte om av sig självt. I varje bransch som ställer om behöver vi också människor med nya kompetenser. I den gröna omställningen behöver vi också en grön omställning av människor – kompetenslyft och kanske till och med karriärbyte. För, fru talman, ska man gå från att bygga i bara betong till att bygga trähus krävs det andra kunskaper och färdigheter. Där kommer vuxenutbildningen in som en viktig pusselbit i omställningen. Jag vill därför yrka bifall till reservation 5 om ett grönt kompetenslyft. Det är inte heller bara den gröna omställningen som gör att vi kommer att behöva mer vuxenutbildning. Vi går också in i med en accelererande digitalisering och ett längre arbetsliv. Vi lever , och många av oss kommer att ha flera olika yrken under vårt arbetsliv; det kommer att bli normalt. Därför är jag också glad över att vi nu snart får på plats ett system där det blir möjligt att få studiemedel och vidareutbilda sig senare i livet. Vi behöver matcha detta med ett utbud av vuxenutbildning som är relevant och aktuellt. Jag vill också säga några ord om finansieringen av vuxenutbildningen. Vi har i denna kammare talat mycket om den marknadisering av skolan som pågår. Vuxenutbildningen är lite annorlunda ordnad. Där är kommunen huvudman och upphandlar sedan privata aktörer som bedriver utbildning. Några ber om resultatbaserad finansiering, kanske baserat på vilka betyg eleverna får. I en granskning som gjordes av några av dessa så kallade utbildningsaktörer visade det sig att det gavs betyg för sådant som det inte ens undervisats i. Visselblåsande lärare och elever berättade om hur lärarna tvingats och pressats till att sätta falska betyg och hur eleverna stod där utan den kompetens de behövde för att komma i arbete. Det är förfärande, detta fusk och fiffel som tillåtits ske. Jag är glad att flera förslag för att strama upp detta börjar komma på plats. Men, fru talman, om vi ska komma bort från detta måste vi ta bort vinstintresset ur skolekvationen, även när det gäller vuxenutbildning. Vi behöver se till att bara de som faktiskt har utbildning som målsättning bedriver utbildning. Jag är övertygad om att det är så vi stärker kvaliteten – inte genom lägstaprisupphandlingar. Timmen är sen. Jag står givetvis bakom alla mina reservationer, och jag skulle kunna hålla ett brandtal om var och en. Men jag stannar där, för tids vinnande. 166 (S): Tack, presidiet, för att ni är kvar i denna sena timme! Jag lovade att säga detta, för jag trodde att jag skulle få vara alldeles ensam när det blev min tur, men det är ju några tappra själar kvar här. debatterar vi vuxenutbildningen. Jag vill börja med att yrka bifall till utbildningsutskottets förslag till beslut. Jag ska också kommentera lite grann av det nämnde i sitt anförande. Hon sa att vuxenutbildningen är viktig. Jag delar verkligen den bedömningen, och det gör även regeringen. sa att vi inte hade fått några reformer på det här området. Då vill jag bara säga att regeringen har satsat medel motsvarande 160 000 nya utbildningsplatser på vuxenutbildning i olika former. Allt fler inser hur viktig vuxenutbildningen är för det livslånga lärandet och för att möjliggöra en aktiv arbetsmarknadspolitik. Det handlar om att grundutbilda sig men också om att fylla på med kunskaper och även om att ställa om till ett helt nytt arbetsliv. För oss socialdemokrater har det länge stått klart att vuxenutbildningen spelar en nyckelroll både för att människor ska komma i jobb och för att säkra behovet av kompetensförsörjning. Därför har också regeringen gjort flera viktiga satsningar för att vuxenutbildningen ska kunna möta de utbildningsbehov som finns både och . Vuxenutbildningen har blivit ett mycket kraftfullt verktyg för att fler ska komma i arbete och nå en egen försörjning. Regeringen lade fram en proposition som tydliggjorde ansvarsfördelningen mellan kommuner och statliga myndigheter, exempelvis Arbetsförmedlingen. Varje individ ska få hjälp med en utbildningsplan. En utbildningsplikt införs. Yrkesutbildning ska kombineras med språkinlärning. Språk- och yrkeskunnande vävs ihop och bereder alltså vägen till framtida jobb. Ett annat exempel, som även Alireza Akhondi var inne på, är . Här handlar det inte minst om förbättringar och förändringar när det gäller svenska för invandrare. Man konstaterade i utredningen att det krävs tydliggöranden när det gäller kommunernas ansvar och skyldigheter som huvudmän för vuxenutbildningen och sfi. Det handlade om att skärpa kraven på kommunerna att tydligare motivera och stödja men också om att tillgodose att alla elever både påbörjar och slutför sin svenskundervisning. Det är helt avgörande för att de ska kunna gå vidare till mer utbildning eller ett jobb. Behovet av en bra och kvalitetssäkrad vuxenutbildning i hela landet är stort och helt avgörande om vi ska lyckas med den omfattande utmaningen att tillgodose arbetsmarknadens behov av rätt utbildad arbetskraft. Det handlar om att tillgodose yrkeskompetens till tillverkningsindustrin, hantverksföretagen, teknikföretag med flera och stora delar av den offentliga sektorn, där vi inte minst inom äldreomsorg och sjukvård ser stora behov både nu och . Det är oerhört ledsamt att se att marknadsskolornas avarter finns även inom detta viktiga utbildningsområde. Tyvärr hittar vi inte bara vinstjakt inom skolan utan också inom vuxenutbildningen. Vi ser upphandlade privata utbildningsanordnare som inte verkar ha det uppdrag man fått förtroende av samhället att utföra som sitt främsta mål. Fokus verkar inte vara på att förse eleverna med de läromedel, praktiska erfarenheter och kompetenser som krävs för att de ska komma i jobb och egen försörjning. Alltför ofta är drivkraften något annat, nämligen vinst. Vi ser upphandlade skolor som saknar både lärare och praktiska övningsmöjligheter men ändå får fortsätta att kalla sig skolor. Alltför ofta kan de trots magra resultat fortsätta att ta emot elever och göra ännu mer vinst. Det duger naturligtvis inte. Vinstjakten måste få ett slut. Samhället måste ta tillbaka ansvaret för den demokratiska kontrollen och för välfärden. Pengar som är avsedda för vuxnas utbildning och lärande ska också gå dit. Kommunernas roll som ansvariga huvudmän för all vuxenutbildning måste uppenbarligen tydliggöras ännu mer. Det ska inte vara möjligt att tro att man som kommun kan upphandla bort sitt ansvar som huvudman när det gäller någon form av vuxenutbildning. Därför är det vällovligt att regeringen lade fram en proposition som stärker och tydliggör kommunernas ansvar som huvudmän. Kontrollen av verksamheterna behöver verkligen stärkas. Här har Skolinspektionen från att tidigare bara ha granskat kommunen på huvudmannanivå nu också fått i uppdrag av regeringen att granska upphandlade verksamheter som bedrivs av privata utbildningsanordnare. Detta är ett viktigt steg. Min förhoppning är att dessa förstärkta befogenheter ska leda till att både kommuner som huvudmän och privata utbildningsanordnare ser allvaret i detta, så att vi slipper se fortsatta missförhållanden inom detta viktiga utbildningsområde. Men det finns lyckligtvis många kommuner där både upphandling av privata utbildningsanordnare och samverkan mellan kommuner och arbetsförmedling och annat fungerar väl. Jag hoppas att vi kan låta dessa bli föredömen och goda exempel. Både det lokala yrkesvux och det regionala yrkesvux har goda förutsättningar att inom många bristyrken utbilda människor till rätt kompetens. Det avgörande är att utbildningarna sker i nära samverkan med det lokala och regionala näringslivet och den offentliga arbetsmarknaden. Det måste bli ett naturligare och tydligare samspel mellan arbetsmarknaden och vuxenutbildningen. Jag ser verkligen fram emot regeringens kommande proposition när det gäller samverkan mellan flera kommuner – minst tre kommuner – för genomförande av gymnasieutbildningar och förhoppningsvis även vuxenutbildningar. Denna samverkan kommer att möjliggöra att det gymnasiala utbudet blir mer komplett för alla ungdomar oavsett bostadsortens storlek. Det är också en möjlighet att skapa en starkare samverkan mellan näringslivet, offentlig sektor och utbildningssystemet, som i längden skapar en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi måste bli betydligt mer angelägna om att påvisa för ungdomarna vilka framtidsmöjligheter och arbetstillfällen som finns på det lokala och regionala planet, och vi måste anpassa utbildningarna efter dessa behov. Utbildning ska naturligtvis erbjudas efter individens behov och önskemål men också utifrån arbetsmarknadens behov. Ökad samverkan och bättre insyn i lokala och regionala förutsättningar går hand i hand med att erbjuda intressanta utbildningar som faktiskt leder till jobb. Detta stärker individen, det lokala samhället och kompetensförsörjningen i hela landet. 167 (M) replik: Timmen är sen, men jag kunde inte låta bli att begära replik. I mitt anförande tog jag upp behovet av reformer av vuxenutbildningen i . Jag noterar att ledamoten då väljer att fokusera på hur mycket pengar som vuxenutbildningen får. Men pengar är ju inte detsamma som reformer, fru talman. Därför undrar jag: Varför motsätter sig Socialdemokraterna nödvändiga reformer för ökad kvalitet inom vuxenutbildningen, till exempel nationella kunskapskrav, nationella prov och externa examinatorer? Varför motsätter sig Socialdemokraterna reformer för ökad kostnadseffektivitet inom vuxenutbildningen så att det inte är billigast peng utan mest kunskap per investerad skattekrona? Varför motsätter sig Socialdemokraterna sådana reformer? Och slutligen: Varför motsätter sig Socialdemokraterna reformer för ökad flexibilitet inom vuxenutbildningen? Det gör de trots att vi vet att det möjliggör för fler att kunna kombinera omställning och språkstudier med en utbildning för att på så sätt snabbare komma i jobb. 168 (S) replik: Tack, , för dessa mycket spännande frågor! Det känns väldigt intressant att du, , tror att vi motsätter oss förbättringar när vi genomför förbättringar. Du var inne på några reformer och nämnde bland annat ett resultatbase-rat ersättningssystem. Det är intressant att vi har ett system där vi upphandlar någon som ska utbilda. För att sedan få dessa att genomföra utbildning – dem vi har upphandlat – och verkligen lyckas måste vi ge dem ytterligare medel för att de ska leverera. Ett sådant system är jag verkligen emot. Vi måste naturligtvis se till att de kommuner som upphandlar oseriösa aktörer verkligen förstår att deras ansvar är att tillgodose de vuxna den utbildning de har rätt att kräva. Det är vad vi försöker göra genom att exempelvis förstärka Skolinspektionens roll att även kunna granska dessa. Vi förstärker och reformerar också vuxenutbildningen på så sätt att vi har tagit bort den regel som sa att den som hade minst utbildning fick komma in först. Det har vi ändrat. är det den som har störst behov. Vi menar att den som har bäst förutsättningar att snabbt komma in i arbete eller en vidareutbildning kan få förtur. Om propositionen går igenom kommer vi också att möjliggöra att man i en arbetsmarknadsregion har rätt att söka vuxenutbildning i de samverkande kommunerna. 169 (M) replik: Jag är glad över att lyfter fram flera av de reformer som vi är överens om, bland annat förändringen i skollagen om att det inte ska vara den som har kortast utbildning utan den som har störst behov av utbildning som i första hand prioriteras. Det var Socialdemokraterna som införde denna skrivning. Jag är glad över att de nu har ändrat sig på den punkten. Jag är glad över att tycker att Skolinspektionen gör ett bra arbete. Jag delar den bilden. Det var alliansregeringen som var pådrivande i detta. Och genom vår budget som gick igenom fick Skolinspektionen ytterligare medel. Jag är därför glad över att ledamoten delar bilden att detta är viktiga områden. Det gör mig dock djupt bekymrad att kunskapsnivån uppenbarligen brister när det gäller kostnadseffektivitet och resultatbaserade ersättningssystem. Så där ser verkligheten inte ut . Oavsett om man utför vuxenutbildning i egenregi eller genom upphandling – kommuner väljer att använda sig av flera olika upphandlingsmodeller, såsom auktorisation eller entreprenadupphandling – finns det olika sätt att ersätta för den tid som eleverna spenderar i skolan. Vårt fokus och fokus i en resultatbaserad ersättning handlar om vilket resultat man vill att eleven ska nå efter avslutad utbildning. Vill man att fler elever ska avsluta och gå till jobb, kanske inte direkt men i långsiktig egenförsörjning, till exempel sex eller efter avslutad utbildning? Vill man att fler ska uppnå ett visst betyg, kanske godkänt betyg, behövs externa examinatorer som kan säkerställa och kvalitetssäkra de betyg som rektorer och lärare landar i. Dessa reformer lyser med sin frånvaro hos den socialdemokratiska regeringen. Sådana reformer skulle verkligen behöva komma på plats. 170 (S) replik: Jag noterar att tror att jag tycker att Skolinspektionen gör ett bra arbete. Jag hade helst sett att vi hade ett skolväsen där vi inte behöver en skolinspektion som måste granska dem som ger våra barn och för den delen vuxna en utbildning. Det borde vara självklart att de som bedriver utbildning gör ett sådant bra jobb att vi inte behöver en skolinspektion. Men när vi nu har ett marknadsskolsystem som gör att vissa kommuner tror att man kan köpa eller sälja sitt ansvar är det för att snabbt komma till rätta med de problem vi har otroligt viktigt att använda den inspektionsmyndighet som ni inrättade till att granska att kvaliteten hålls. Dessa pengar hade kunnat gå till att höja kvaliteten på alla andra skolor i stället, men har vi detta system. Jag tycker att de har en viktig roll att fylla i det system som finns. Fokus på resultat och ett ersättningssystem efter resultat är, menar jag, ett feltänk redan från början. Vi upphandlar något och ska i denna upphandling vara tydliga med vilka resultat som ska levereras. Det betalar vi ju för i grunden. Vi ska inte ha ett system där vi först upphandlar, och om de levererar ska de få extra betalt. Det är inget bra system. Jag är själv företagare. Att ha två ersättningsmodeller kan inte vara ett klokt system. 171 (L): Det sista besök jag gjorde innan pandemin slog till gick till vuxenutbildningen i , med särskilt fokus på sfi. Jag har inte så många minuter på mig, men det finns en grupp som jag verkligen vill fästa kammarens uppmärksamhet på. Det gäller en grupp inom sfi och hur pandemin har påverkat denna grupp. Pandemin har naturligtvis – det vet vi – inneburit påfrestningar för hela utbildningsväsendet. Flera internationella studier har påvisat betydande kunskapstapp. Inte minst har elever med svårigheter drabbats mest då de gynnas mest av lärarledd undervisning. Det är därför av särskild vikt att vi genomför en kartläggning av de elever inom sfi-utbildningen som har gått studieväg 1 och 2. Det här är elever som har särskilt kort utbildningsbakgrund och har på ett särskilt sätt drabbats av att inte ha lärarledd undervisning. De har fått vara hemma, kanske med otillfredsställande verktyg för sin undervisning. Det här kan ha varit två förlorade år, och vi måste ta reda på vad som har hänt med dessa elever. Är det elever som hittar tillbaka till sfi-utbildningar? Är det elever som har gått vidare till jobb? Det vore fantastiskt. Men är det också elever som bara har försvunnit, som kanske sitter hemma, måste det kartläggas, och åtgärder måste identifieras. Dessa elever är viktiga. Jag skulle också vilja säga några ord om lärarna inom komvux. Vi talar inte ofta om komvuxlärare. Det är en lika viktig grupp som den grupp vi ofta talar om då vi säger att lärare är en väldigt viktig profession inom ungdomsskolan. Det finns flera sätt att höja andelen behöriga lärare inom komvux. Det handlar inte minst om att förbättra arbetsmiljön och villkoren. Vi i Liberalerna förslår bland annat i vår motion att man ska sätta stopp för det vi kallar okontrollerat kontinuerligt intag av nya elever i komvux. Det behöver regleras genom fasta tidpunkter, till exempel en gång per kvartal, för att man ska kunna bedriva en utbildning som präglas av struktur. Som lärare måste man kunna organisera sin undervisning och sin utbildning. Därför måste mottagandet av nya elever ske under mer ordnade former. Jag vill också understryka behovet av behöriga lärare inom sfi. Vi har hört från den här talarstolen att just sfi är en utbildningsform där det finns minst andel behöriga lärare. Jag står bakom alla Liberalernas reservationer, men för tids yrkar jag bifall till reservation nummer 4. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen 2021/22:219 Ordning och reda på avfallet 2021/22:224 Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk 2021/22:225 Den offentliga sektorns tillgängliggörande av data 2021/22:90 Nordiskt samarbete 2021 med anledning av prop. 2021/22:179 Ett bättre premiepensionssystem 2021/22:4542 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2021/22:180 Höjt bostadstillägg till pensionärer och höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen 2021/22:4488 av m.fl. (V) 2021/22:4606 av (MP) med anledning av prop. 2021/22:181 Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system 2021/22:4506 av m.fl. (V) 2021/22:4543 av m.fl. (SD) med anledning av prop. 2021/22:184 Regional fysisk planering i 2021/22:4517 av Momodou m.fl. (V) § 13 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:440 Bättre järnvägsunderhåll av (V) till infrastrukturminister (S) 2021/22:441 Bristen på anstaltsplatser av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:442 Det dödliga skjutvapenvåldet av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:443 Kriminalisering av rymning av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:444 Ökat bostadsbyggande på landsbygden av (C) till statsrådet (S) § 14 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1422 Mindre sjukhus av (M) till socialminister (S) 2021/22:1423 Tillsyn av det statliga finmaskiga vägnätet på landsbygden av (C) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1424 Bistånd till den palestinska myndigheten av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1425 Definitioner av djurförsök av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1426 Definitioner av djurförsök av (SD) till utbildningsminister (S) 2021/22:1427 Utvisning av ryska diplomater