prot · H90982 · 2022-03-16 00:00:00 — Men när jag läser i historieböckerna om både och andra konflikter tänker jag också ”aldrig mer neutralitet” och ”aldrig mer alliansfrihet”. Det är klart att hade rätt när de sa här att fred byggs bäst med fredliga medel. Men försvar byggs faktiskt bäst med ett starkt försvar. De står inte mot varandra. Fred byggs med fredliga medel, men när man behöver försvar kan man inte bara ägna sig åt fredliga medel. Då måste man också ha försvarsförmåga. alliansfrihet tjänar oss faktiskt inte väl. Den tjänar oss inte väl därför att vi blir ensamma. Och historiska neutralitet är faktiskt en skamfläck i våra historieböcker. Man kan inte vara neutral mellan det goda och det onda. Man kan inte vara neutral när hela Europatanken och hela den europeiska säkerhetsordningen är under angrepp. Man kan inte vara neutral när man stirrar ondskan i vitögat. Man kan inte välja neutraliteten då. Jag ställer helt upp på visioner om att vi aldrig mer ska ha krig – det tror jag att alla gör. Men jag önskar att fler ställde upp på att vi aldrig mer ska ha neutralitet och alliansfrihet. Varken eller medmänskligheten gagnas av detta. Vi minns hjältarna som åkte till för att hjälpa till att försvara. Vi minns hjältarna som hjälpte flyktingar att fly från fasor. Men vi skäms över att försöker värna sin neutralitet. Vi vågar välja mellan och ; vi väljer Biden. Vi vågar också välja mellan och och mellan och , för den delen. Vi står fast vid vår säkerhetspolitiska linje om ett svenskt Natomedlemskap. 67 (V) replik: Det är uppenbart att är sugen på att debattera snarare än att gå på lunch, vilket egentligen är det jag är sugen på. Men vi kör ett litet replikskifte också. Man kan lita på den liberala argumentationen och Natovurmen. Det finns verkligen ingenting i värld som pekar på något annat än att Nato är perfekt och att allt är alla andras fel. Att ens antyda att det finns något problem med Nato är tydligen djupt problematiskt. Jag undrar om sovit under de föredragningar vi har haft i utskottet. Vi hade till exempel ambassadör till , som resonerade kring ukrainarnas syn på sitt Natonärmande och vilken konsekvens det har haft i förhållande till det krig som nu har startat. Det tyckte jag var en ganska klargörande diskussion om vad priset för ett Natonärmande kan vara. Jag undrar om inte tog något intryck alls av det. Det andra man reagerar på är att menar att det är en skamfläck att vi har varit ett fredligt land . Jag tycker att det är skamligt att man tycker det. Jag menar att det aldrig mer ska bli krig – det är det vi ska uppnå. Vilken väg vi sedan väljer för att det inte ska bli krig kan vi ha en politisk debatt om. Jag är dock intresserad av att diskutera en annan fråga, nämligen Liberalernas andra urgamla förslag, förutom det om Nato: att bygga kärnkraft. Ni är så energiska. För bara ett litet tag sedan åkte ni med entourage och besökte de finska kärnkraftverken. Det har hänt två saker när det gäller kärnkraft, och ändå har ni dragit en ny lans på debattsidor. Det ena är att ett kärnkraftsprojekt i har stoppats eftersom det ägs av ett ryskt bolag, Putins Rosatom. Det andra är att använder kärnkraftverk militärstrategiskt som ett ställe att omgruppera sina trupper eftersom man vet att inte kan anfalla vid kärnkraftverken. Har detta någon som helst påverkan på Liberalernas farliga syn på kärnkraft? 68 (L) replik: Jag tänkte börja med de två första frågorna, som ju har lite med varandra att göra. menar att har fått betala priset för att man närmar sig Nato. Detta tycker jag är minst sagt hårresande. Det är egentligen en upprepning av det som man från sa i anförandet : I och med vår närhet till Nato riskerar vi att dras in i krig. Men det är ju i och med närheten till som vi är beroende av att bygga säkerhet tillsammans med andra. Det är i och med närheten till , inte i och med medlemskapet i Nato, som de baltiska staterna just nu oroar sig. Det är i och med närheten till som befinner sig i den situation som landet nu befinner sig i. Att sprida den typen av ryska narrativ, att man måste välja neutralitet i stället för att själv bestämma sin egen säkerhets- och utrikespolitik, tycker jag är hårresande. Ledamoten från antyder att jag menar att vi inte ska vara stolta för att vi inte har varit krigiska . Att inte vara neutral är inte detsamma som att vara krigisk. Jag menar att vi ska vara med i försvarsalliansen . Det handlar om att bygga fred tillsammans med andra genom att stärka vårt försvar. Och jag menar, fru talman, att när andra utsätts för krigets fasor, förtryck och tortyr – alla de sakerna – kan man inte vara neutral. Man ska skämmas om man är neutral inför andra människors lidande. Då måste man agera. Den neutraliteten menar jag att vi inte ska vara stolta över, och det är den jag kritiserar – att har varit neutralt när andra har fått lida. 69 (V) replik: Nej, jag sprider inte något ryskt narrativ. Nej, jag tycker inte att ska betala något slags rättmätigt pris. Detta är Putins krig. Det är hans fel att kriget har startat. Skulden ligger bara hos honom, och jag hoppas innerligt att vi får döma den jäkeln i den för brott mot mänskliga rättigheter. Det hoppas jag att och jag får se innan vi lämnar detta jordeliv. Med detta sagt är det viktigt att se att man måste kunna prata om vad olika typer av bedömningar får för säkerhetspolitiska konsekvenser för . Jag tyckte att det beslut som denna riksdag fattade medan jag låg på sjukhus gick för snabbt och byggde på ett för dåligt underlag när det gällde de säkerhetspolitiska aspekterna. Jag hoppas att vi inte kommer att fatta fler beslut som har stor säkerhetspolitisk betydelse för på grund av ett utskottsinitiativ från fem ledamöter i finansutskottet. Att resonera kring vad det innebär när vi ger vapenstöd till , som befinner sig i krig, och vilka säkerhetspolitiska risker det medför tycker jag är mitt ansvar som ledamot av riksdag och dess utrikesutskott. Därmed inte sagt att jag tycker att det är fel eller att jag inte tycker att vi ska ge allt stöd till . Vi ska alltid förhålla oss tydligt kritiska till brott mot mänskliga rättigheter. Jag menar att man absolut kan vara kritisk till brott mot mänskliga rättigheter men fortfarande anse att vi ska vara en militärt alliansfri stat. Man kan ändå kritisera alla brott mot mänskliga rättigheter, oavsett av vem de begås, var de sker och med vilka motiv. Det tänker jag göra mot president som han begår sådana brott. Det är skillnad, och det är viktigt att komma ihåg. Därför hoppas jag att vi har tydliga säkerhetspolitiska diskussioner under de säkerhetspolitiska samtal som startar och att detta leder till att tydliggöra säkerhetspolitiska linje. 70 (L) replik: säger att man vill vara kritisk och tydlig i sin retorik. Men man har inget till övers för förslag om tydlig praktik och ett tydligt agerande. Då röstade man nej här i . Sedan har man backat från detta, men man står fortfarande fast vid att man tycker att Nato ska upplösas. En organisation som vi inte ens själva är med i tycker man alltså ska upplösas. Man undrar vilka fler organisationer som vi inte är medlemmar i som vill upplösa. Man pratar om att det var riskabelt att skicka vapen. Där är Liberalernas linje glasklar: Vi ska skicka de vapen som behövs. En rysk stridsvagn mindre, som tas ur bruk med svenska vapen, är en stridsvagn mindre som kan hota . Vi har också, fru talman, gått fram med förslag om att skicka mycket större finansiella stöd, för det är klart att vi måste ha båda delarna. Men det funkar inte att bara vara kritisk i sin retorik. Man måste också välja att agera i praktiken. Det visar är att det inte är säkert om man inte har vänner som man har förbindelser med och ömsesidiga garantier tillsammans med. har varit aggressiv i sin retorik även mot Natoländer. Men där har vi inte sett någon markinvasion som den vi ser i därför att man har vänner. Man har allianser om man är medlem i försvarsalliansen . Liberalernas säkerhetspolitiska analys och säkerhetspolitiska linje ligger alltså fast. Vi behöver ett Natomedlemskap, för vi hör hemma i Nato tillsammans med andra som delar den syn på säkerhetspolitiken som går ut på att varje land självt ska få bestämma sin egen säkerhets- och utrikespolitik utan att hotas till den av någon annan. 71 (MP): För en månad sedan debatterade vi i kammaren utrikespolitiska linje och det alltmer bekymrande säkerhetsläget. är Putins invasionskrig i en verklighet , och miljontals människor har redan tvingats på flykt från Putins bomber och våld. Det är närmast en underdrift att säga att det är ett mycket svårt säkerhetspolitiskt läge. olagliga krig i , som kränker territoriella integritet och hotar säkerhetsordning, innebär en helt enorm säkerhetspolitisk försämring. Det är redan en humanitär kris med över 3 miljoner människor som tvingats på flykt. har vi i alla fall sett en stor enighet inom EU gällande såväl sanktioner mot som stödpaket till . Även om invasion knappast gått som planerat pågår alltjämt attackerna, och fruktansvärda rapporter kommer om bombade bostadshus, barnsjukhus och annan förstörelse. Det har också pågått strider nära kärnkraftverk. Den fortsatta utvecklingen är osäker, men risken är att det kommer att bli sämre innan utvecklingen vänder. och EU ska fortsätta att stötta på olika sätt. har varit en av världens största givare vad gäller olika former av bistånd till , och vi har bidragit med ekonomiskt, humanitärt och militärt stöd. I oroliga tider är bistånd särskilt viktigt. Redan nu ser vi hur de höjda brödpriserna i skapar protester, och svälten i riskerar att förvärras – allt som följd av råvarubrist på grund av krig i . Över 3 miljoner människor har flytt från . De allra flesta är kvinnor och barn, och även om länderna närmast kommer att ta emot de allra flesta flyktingarna är det viktigt att hela är med och visar solidaritet och hjälper till med flyktingmottagandet. Det är något som ska vara självklart i som denna och något som också påverkar situationen rent säkerhetspolitiskt. Om EU:s medlemsstater inte skulle förmå att gemensamt klara av situationen och säkra att människor på flykt får skydd utan i stället inte kan komma överens eller försöker skjuta ifrån sig ansvaret för flyktingmottagandet på andra skulle det bara stärka . Det är oerhört viktigt att vi i i detta läge skickar ut signaler om att vi kommer att vara med och hjälpa till och ta ansvar för flyktingmottagandet gemensamt i EU med alla andra medlemsstater och inte signalerar att vi vill strama åt. Det skulle riskera att göra att länder som , och inte skulle orka. Vi ser ett värde av att samarbeta med andra länder kring försvaret och välkomnar ett fördjupat samarbete med och och med mer informationsutbyte med Nato. Vi genomför militära övningar med Natoländer. Att däremot mitt i en säkerhetspolitisk kris hastigt byta säkerhetspolitisk linje är mycket riskabelt, och vi vet ännu inte vilka konsekvenserna skulle bli. anser inte att ska gå med i en kärnvapenallians. Tillgången till kärnvapen utgör ett av de allvarligaste säkerhetshoten , med potential att fullständigt utplåna mänskligheten och annat liv på jorden. Därför driver vi att ska ansluta sig till FN:s konvention om ett globalt kärnvapenförbud och arbetar för en kärnvapenfri värld. Vi behöver höja totalförsvarets förmåga och vår beredskap, både i det civila och i det militära försvaret. Utan ett välfungerande civilt försvar kommer inte heller det militära försvaret att fungera. Totalförsvaret hänger nämligen ihop. Vi behöver gå från ett just-in-time-tänk till ett just-in-case-tänk med mer beredskap i många olika sektorer. Då krävs en ordentlig förstärkning av vår krisberedskap på områden som sjukvård, cybersäkerhet, tillgång till vatten och livsmedel, energi och transporter. I en mycket allvarlig tid behövs bättre beredskap i och ett bra samarbete med andra länder. pågår diskussioner i Försvarsberedningen om att rusta upp det militära försvaret. anser att det är nödvändigt att också rusta upp det civila försvaret. Eftersom hela samhället är uppkopplat riskerar konsekvenserna av till exempel cyberattacker att bli förödande för många verksamheter. Det finns en risk för att vi blir mer utsatta för detta framöver med tanke på det säkerhetspolitiska läget och agerande. Vi kan också i närtid bli utsatta för till exempel desinformationskampanjer och cyberattacker, som sagt, och därför måste vi höja vår förmåga där. Upprustningen av det militära försvaret, som har diskuterats i Försvarsberedningen, kommer att kosta mycket pengar. Alla partier som ställer sig bakom detta måste också förklara hur det ska finansieras ansvarsfullt och långsiktigt. För är det otroligt viktigt att ökningen inte går ut över viktiga satsningar som behöver göras på vård, omsorg och skolor. Vi vill inte heller att satsningen ska gå ut över biståndet. som vi genomför denna upprustning av det militära försvaret och har samarbete med andra länder är det kontraproduktivt att fortsätta gynna Putins krigskassa. har EU:s sanktioner dock inte slagit där det gör allra ondast för , nämligen mot rysk energiexport. Fossila bränslen står för långt över hälften av exportintäkter. EU är viktigaste marknad för energi. EU:s konsumtion är avgörande för att handelsbalans ska gå ihop. Det vill säga att det är en ekonomisk förutsättning för finansieringen av kriget i . Just nu köper fossil energi från till ett värde av . tycker att det är otroligt viktigt att vi inte fortsätter att bidra till finansieringen av kriget och vill att all import av rysk energi till och EU stoppas . Vi vill att regeringen ska driva på för ett sådant importstopp. Med detta vill jag tacka för debatten och yrka bifall till reservationerna 3 och 9. 72 (SD) replik: Jag tackar för anförandet. Jag tycker att tar upp en viktig aspekt som har varit lite bortglömd i debatten . Det handlar om totalförsvarsplaneringen och vikten av att nu rusta och stärka vår egen beredskap. Jag hör tala om att det nu krävs en ökad beredskap, satsningar på försvaret och en civil beredskap och ett civilt försvar. Där är vi helt överens. Men jag har en fråga. Flera av oss träffade det norska utrikes- och försvarsutskottet i går här i . I svar på våra raka frågor och i vår dialog var budskapet tydligt: det de kallar distriktspolitik – vår regionalpolitik eller landsbygdspolitik – är minst lika mycket säkerhetspolitik. Är det något man ser är det hur skenande drivmedelspriser och en ökad oförmåga att underhålla och stödja stora glesbefolkade områden och landsbygd med rimliga villkor att leva, verka, bo och producera livsmedel och få till stånd hållbara transporter i förlängningen riskerar att vara en sårbarhet för till exempel . Det är nu uppenbart att svenska bönder sover dåligt. De knäcks av oron att inte veta om de kan starta vårbruket eller inte på grund av skenande drivmedelspriser. Man larmar om att man snart inte kan genomföra dagliga och existentiellt nödvändiga transporter för att drivmedelspriserna rusar. Då är min fråga till : Är man i beredd att anpassa kartan efter verkligheten och göra vad man kan för att också säkra att inte går under av dignande drivmedelspriser? 73 (MP) replik: Tack, , för att du tar upp frågan om civil beredskap! Detta är ju helt centralt. Det allvarliga läget kommer att påverka vårt samhälle på så många olika sätt. Där är lantbruket och livsmedelsförsörjningen en viktig del. Både livsmedelsförsörjning och vattenförsörjning är extremt viktigt. Vi behöver göra mer för att säkerställa att vi har en bättre beredskap när det gäller livsmedelsförsörjningen. Det handlar om alltifrån hur vi odlar och vad vi importerar till frågan om handelsgödsel och så vidare. Sedan behöver vi, precis som du säger, se hur kartan ser ut och vad vi kan göra för att stötta olika verksamheter i det här läget. Till exempel föreslår vi olika stöd om tillsammans . Det handlar såklart om personer i glesbygd, om lantbruket och så vidare. Sedan behöver man göra detta på ett sätt så att man stöttar där det verkligen behövs och så att det är bra för miljön. Vi tycker att de förslag som har kommit från andra i debatten om till exempel att ge direktstöd till alla bilägare eller att förändra reduktionsplikten och faktiskt öka det ryska oljeberoendet är dåliga, av flera skäl. 74 (SD) replik: Tack, , för svaret! Vi hör att det finns en viss öppenhet för att ompröva ställningstaganden för att försöka göra vad man kan för att säkra svensk beredskap. Frågan är bara hur långt man är beredd att gå för att förändra kartan efter verkligheten. I ärlighetens namn är de stöd som har utlovats från regeringen småpotatis i sammanhanget. De förslår inte särskilt långt i detta ansträngda läge för transportnäringen, åkerinäringen, bilismen, lantbruket och förmågan att öva frivilligkårerna – ja, egentligen allt som kan öka vår beredskap. Någonstans har man ett vägval att göra. Jag uppfattar att i vissa avseenden är berett att ompröva ståndpunkter. Man har gjort det i fråga om stöd för krigsmateriel till . Man har visat att man kan ompröva tidigare väldigt inhamrade ståndpunkter i ett helt nytt säkerhetspolitiskt läge. Det är fortfarande så att om man inte är beredd att röra reduktionsplikten i och om man inte är berett att kraftigt sänka priserna för drivmedel vid pump försvårar man vår förmåga att rusta oss i vår beredskap. Som sagt: I lantbrukarkåren vet de inte om de kan starta det svenska vårbruket i den omfattningen att vi kan säkra vår egen livsmedelsförsörjning. Vi vet inte om dagliga och existentiellt viktiga transporter till livsmedelsbutiker och medicinleveranser kan fungera som vanligt om dessa omständigheter fortsätter. Och vi vet att många inte kan upparbeta och bygga upp sina lager av nödvändigt drivmedel och bränsle – de är inte tillräckliga om denna verklighet fortsätter. Varför är man inte beredd att röra reduktionsplikten och direktpriset vid pump? 75 (MP) replik: Vi tycker också att det är viktigt att ha öppna ögon i detta läge. Man ska ha öppna ögon, hålla huvudet kallt och fundera på vad man kan göra, just för att det blir så stora konsekvenser i samhället. Men sedan ska vi inte göra något som är direkt dåligt för miljön. Vi ska ge stöd där det behövs i samhället, nu för att vi är mitt uppe i en kris. Men vi ska också bygga upp en beredskap långsiktigt. Detta sammanfaller till viss del. Vi har drivit satsningar på en bättre beredskap i samhället, långsiktighet och så vidare . Vi har också försökt arbeta för att ställa om samhället så att vi har mycket mer förnybart och är mindre beroende av rysk fossil energi, vilket är positivt för både miljön och säkerhetspolitiken. Det hänger ofta ihop. Är man mer självförsörjande och satsar mer på förnybart behöver man inte förlita sig på auktoritära stater som kan använda drivmedel eller energi som påtryckningsmedel. Där någonstans är problemet när det gäller varför vi har hamnat där vi har hamnat. Men som jag sa: Vi har också gått fram med förslag om stödpaket på 20 miljarder, just för att kunna hantera det vi ser som den akuta situationen. Många människor kommer att uppleva att priset på varor höjs och att man har svårt att klara ekonomin. Detta kommer att röra många sektorer. Det som vi tycker är viktigt är att man helt enkelt tar fram förslag som inte förvärrar det här beroendet. De ska också säkra att människor som är i allra mest behov av att få stöd i detta läge också kan få det, så att man inte missar grupper av människor och i stället lägger pengarna på suvägare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.) betänkande 2021/22:SkU13 76 (M): Vardagen gör sig påmind med barn som ska hämtas i förskolan, äldre släktingar som behöver ett besök, arbetsuppgifter som behöver utföras, ett hem som behöver städas och allt annat som hör det vardagliga livet till, och tur är väl det. Det är kanske extra tur nu när det är lätt att tanken och medvetandet helt absorberas av de förfärligheter som sker i vår omvärld. Tankarna är hos den ukrainska befolkningen – det är ett stort mänskligt lidande på grund av den ryska invasionen i ett land så nära oss. Här hemma diskuterar vi givetvis kriget och dess förödelser i vardagen kring köksbord och i skolor och här i riksdag. Vi har närmast chockats över till exempel ställningstagande här i kammaren – att inte vara med och stötta tillsammans med övriga partier. Många har också förvånats över statsministerns uttalande kring att ett Natomedlemskap skulle destabilisera det säkerhetspolitiska läget när det bara är en enda sak som destabiliserar läget i världen, och det är Putins . Men, fru talman, som tur är kommer varken styrka eller svaghet från ord, utan styrka eller svaghet kommer från förmåga eller brist på densamma. Det pratas nu mycket om att vi ska lägga av bnp på det svenska försvaret. Det tycker jag och är bra, men det är ju också det där med procenträkning. av är , och av är . Det understryker något väldigt viktigt när vi här resonerar kring den ekonomiska politiken, för det är inte bara försvaret som vi finansierar som en andel av bnp. Därifrån kommer också pengarna till skolan, till sjukvården och till äldreomsorgen. Skatter spelar roll för hur stort bnp blir. Det är inte bara procentsatsen som är viktig. Det är inte bara skatternas storlek som påverkar hur stora skatteintäkterna blir utan också deras utformning. Den som har plank kan givetvis bygga en hage som är 6 gånger . Men man kan också bygga en hage som är 5 gånger . Den som bygger en 6 gånger hage kommer att få , och den som bygger en 5 gånger hage kommer att få , alltså en större hage. Det spelar inte bara roll hur stora skatterna är eller, för den delen, hur stora skattebaserna är. Det spelar också roll hur man utformar dem. Trots det allvarliga läget i omvärlden är det därför viktigt att vi också diskuterar skattesystemet, hur höga skatterna ska vara och hur vi ska utforma de skatter som vi ska ta ut av svenska folket. Det påverkar nämligen den svenska styrkan – inte bara vår försvarsförmåga utan också vår förmåga att finansiera det som är gemensamt och det som är viktigt. Skattepolitiken i har tyvärr varit obalanserad och slarvig. Det har fått allvarliga konsekvenser för det svenska samhället, för svenska hushåll och för vår gemensamma välfärd. Arbetslösheten är hög. Det är bara , och som har en högre arbetslöshet än har. Sedan kom in i rikspolitiken och regeringen har tappat 15 positioner i EU när det kommer till arbetslöshet. Hade det inte varit för den slarviga och obalanserade politiken, som ytterst är ansvarig för, hade svenska statsfinanser haft mer att använda till det som är gemensamt. Vi hade åtminstone haft 40 miljarder mer ifall ekonomiska utveckling hade följt den genomsnittliga utvecklingen i Europeiska unionen, men vi har presterat mycket sämre. Tillväxten är också låg. på mycket länge faller svenska arbetares löner. Det är mindre lönsamt att gå och slita i äldreomsorgen eller i hamnen eller att gå till vilket jobb som helst, för den delen, på grund av att politiken inte har skött sina uppgifter. Inflationen är hög, och de offentliga finanserna är svagare . Det är faktiskt så att inte nådde sina offentligfinansiella mål under ett enda år som var finansminister och fick igenom sina budgetar. Vi bröt mot överskottsmålet vartenda år. Skattepolitiken är en viktig grundbult för hur samhället fungerar, vilka beteenden som uppmuntras och vilka beteenden som blir kostsamma och därmed försvinner undan. Skattepolitiken påverkar vår förmåga att finansiera det som är gemensamt. Skattepolitiken är också viktig för att vi ska klara av att ha hög kvalitet och effektivitet i vår gemensamma välfärd. Skattepolitiken påverkar även hur lönsamt det är att investera och att driva företag i och att jobba här. ligger många skattefrågor på vårt bord, och vi ska votera om dem senare . Politiken innehåller givetvis olika värderingar, och det är mycket som står på spel i den tekniska utformningen av skattepolitiken, för företag, för jobbskapande och för tillväxt.