prot · H90964 · 2022-02-03 00:00:00 — En sak som är prioriterad nu är att se till att den väntan som finns innan ett nyinkommet ärende fördelas till en handläggare och som utgör en del av den totala handläggningstiden minimeras. När den väntetiden är borta kan kanske också mer acceptabla handläggningstider uppnås. Vi ser att Lantmäteriet börjar beta av de ärenden som haft väldigt långa handläggningstider. Vi kan konstatera att det naturligtvis är av yttersta vikt att den här utvecklingen hålls i och att den, som jag också sa, inte bara hålls i utan också stärks och påskyndas. Jag delar interpellantens uppfattning att det är viktigt för verksamheter runt om i att den här processen inte är onödigt lång. Vi kommer från regeringens sida att ha hjälp av den granskning som just nu genomför av fastighetsbildningssystemet. Granskningen ska bland annat svara på om den statliga fastighetsbildningen är effektiv. Jag avser som sagt att noga följa utvecklingen av handläggningstiderna och fortsätta dialogen med Lantmäteriet, och jag ser fram emot resultatet av granskning. 11 (M): Jag tackar statsrådet för att vissa åtgärder har vidtagits, till exempel på myndighetsnivå, för att snabba på eller effektivisera handläggningen. Det är ju så att ökat teknikstöd, ny digitalisering av processerna och så vidare i viss mån kan snabba på handläggningen. Så är det ju. Men låt mig ändå ta ett exempel från verkligheten. Jag tänker på Malung-Sälens kommun, som sett ett ökat intresse för att bygga bostäder och lokaler för näringslivet. En ny flygplats har etablerats som ytterligare ökat intresset för nyetablering och fastighetsbildning. Investeringar i storleksordningen per invånare har beräknats. Det låter kanske inte så mycket, men satt i relation till invånarantal blir det 480 miljarder. Det är ju fruktansvärda belopp att hantera. Men kommunen har en omfattande exploateringsverksamhet med vägar och va-system och allt sådant, så jag vill säga att det finns en omfattande kompetens kring hur fastighetsfrågor hanteras. Man har lokal kunskap om hur kommunen både ser ut och fungerar. ansökte till regeringen om att bli lantmäterimyndighet . , , kom regeringen med ett beslut om avslag. Vi kan konstatera, fru talman, att det var en ganska lång handläggningstid. Även Falu kommun har ansökt om att bli lantmäterimyndighet. Även i det fallet har regeringen överraskande avslagit ansökan. Falu kommun är i detta sammanhang en ganska stor kommun. Det finns andra kommuner som är lika stora som har bedömts vara kompetenta att hantera detta. Vi ser också att vissa åtgärder vidtagits för att göra något åt problemen. Till exempel tillförde man medel för utbildningsinsatser till 2018. Det är nu 2022, . Lite verkar i praktiken ha hänt som råder bot på problemen. Då måste vi tänka nytt, fru talman. Jag vill uppmana statsrådet att lyssna på kommunerna, som har goda idéer om hur man kan jobba vidare. Att låta kommunerna samverka i fastighetsbildningsfrågor inom en region skulle kunna avlasta Lantmäteriet och göra att Lantmäteriet får en rimligare chans att komma i balans och att kommunen inte tappar fart i sin utveckling. Det finns inget som tyder på att kommunerna skulle vara sämre än Lantmäteriet på att fullgöra det uppdraget. 12 Statsrådet (S): Jag kan till att börja med lugna med att jag som sagt delar uppfattningen att tiden för ett fastighetsbildningsbeslut inte är tillfredsställande. Jag är inte heller omedveten om den kritik som finns mot handläggningstiderna, bland annat från de kommuner som hänvisar till, eller om de ansökningar som tidigare kommit in om att bilda kommunala lantmäterier. Som född och uppvuxen i har jag av naturliga skäl kontakt med många av de berörda som hänvisar till. Jag kommer naturligtvis att fortsätta ha möten om detta med lokalpolitiker runt om i landet för att förstå vilka utmaningar man möter i fastighetsbildningsprocesser, vilka förslag och idéer man har och vad regeringen kanske skulle kunna göra för att underlätta. Men som statsråd med ansvar för dessa frågor är jag också mån om att har en fastighetsbildningsverksamhet som fungerar likvärdigt runt om i hela landet. Som mina företrädare varit inne på i liknande interpellationsdebatter här i finns det såklart kommuner där inrättandet av kommunala lantmäterimyndigheter kan vara både bra och ändamålsenligt för verksamheten. Men utifrån att det övergripande ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten åligger staten är det ändock ändamålsenligt att det finns krav som ska vara uppfyllda för att en kommun ska få ta över det ansvaret. Regeringen gjorde till exempel bedömningen att kommun uppfyller de krav som ställs och beviljade kommunen tillstånd att inrätta en lantmäterimyndighet med start . Bedömningen gjordes att verksamheten i är av en sådan omfattning att den kan bära sig . Sedan är det så att lagen som gör det möjligt för en kommun att ansöka om att bilda en egen lantmäterimyndighet tillkom med motiveringen att bättre samordning mellan fastighetsbildningen och plan- och byggprocessen kan uppnås i kommuner med högt byggtryck, precis som interpellanten är inne på. När det gäller fråga om samverkan mellan olika kommuner var detta, som interpellanten säkert vet, föremål för utredning i förarbetena till lagen. I de förarbetena konstaterade man att samverkan inte är ändamålsenlig och motverkar syftet med den lokala förankringen. Just nu pågår ingen översyn av den lagstiftningen i . är det viktigt att komma ihåg och understryka att kompetensbristen i fråga om lantmätare, framför allt erfarna lantmätare, är påtaglig för hela samhället, även för flera av de kommunala lantmäterimyndigheterna. Detta är också den enskilt viktigaste orsaken till de långa handläggningstiderna. Därför är det inte alldeles självklart att fler kommunala lantmäterimyndigheter per definition kommer att lösa utmaningen med de långa handläggningstiderna ur ett nationellt perspektiv. 13 (M): Jag vill återkomma till idén om att samverka inom kommunerna. Vinsten med att låta kommunerna samverka är att man skapar en större kritisk massa av uppdrag. Därmed blir det också lättare att upprätthålla en god kvalitet. Det finns mycket som talar för att en sådan samverkan skulle kunna vara ett sätt att stärka också den regionala utvecklingen – vi måste tänka på den också. Statsrådet säger att det finns en medvetenhet om att tiden för fastighetsbildning inte är tillfredsställande. Men vad görs, utöver att man är medveten? Vad är fokuset när det gäller att lösa den här proppen i systemet? Jag tycker att det är synd att denna fråga har dragits i långbänk och att så lite åstadkommits . Det känns som att vi snart har haft åtta förlorade år inom fastighetsbildningen i . Vi behöver uppenbarligen en ny regering som tar tag i denna fråga med kraft och tillför nya idéer om lösningar så att det blir någon förändring här. 14 Statsrådet (S): Även om vi inte delar uppfattning om hur regeringen bör se ut efter valet tror jag att vi har samma uppfattning när det gäller frågan om att vi behöver en fungerande fastighetsbildning i hela . Långa handläggningstider i förrättningsverksamheter är ett problem för hela samhället; det tror jag att vi är väldigt överens om. Regeringen har därför gett Lantmäteriet flera uppdrag som handlar om att förbättra uppföljningen av verksamheten och ta fram analyser av verksamhetens resultat. Ett omfattande arbete har inletts för att digitalisera hela samhällsbyggnadsprocessen, där även fastighetsbildningen ingår. Detta förväntas ge en effektivare helhet. genomför just nu också en granskning av fastighetsbildningssystemet. Resultatet av granskningen kommer enligt plan att presenteras i en rapport månad. Granskningen ska svara på om den statliga fastighetsbildningen är effektiv. I detta ingår att belysa Lantmäteriets förrättningsprocess, ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna samt om de avgifter som tas ut är rimliga och förutsägbara. Jag vill i detta sammanhang också påminna om att Statskontoret utvärderade organiseringen av fastighetsbildningen 2017. har regeringen tillsatt en ny styrelse och en ny generaldirektör för och gett myndigheten flera uppdrag rörande styrning och uppföljning. Jag vill därför avslutningsvis åter understryka att jag avser att följa handläggningstidernas utveckling noga och kommer, precis som regeringen gjorde i samband med Statskontorets rapport , att omsorgsfullt analysera de synpunkter som presenterar . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av utbildningsminister , statsrådet , näringsminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Utbildningsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Central rättning av nationella prov 16 (M): Jag skulle vilja fråga skolministern hur det är möjligt att det har tagit från att fattade sitt första beslut om att centralt rättade digitala nationella prov ska införas till att vi nu står i en situation där varken regeringen eller har en lösning på plats. Nationella prov är bra för elever, för skolor och ytterst för . Men proven fungerar inte fullt ut bra . De rättas olika, och resultatet kan inte jämföras. Kopplingen mellan nationella prov och betygssättningen är inte som den ska vara. Lösningen är en central rättning så att man får en likvärdighet och en möjlighet att jämföra både elever och skolor och mellan kommuner och ytterst hur det går för som helhet för att kunna få ett underlag för politiska beslut. Hur är det ens möjligt att det har kunnat ta och att proven fortfarande inte är på plats? 17 Statsrådet (S): Jag är glad att frågan ställs. Det är väldigt viktigt för oss att vi kan säkerställa detta. Att översätta en lärares bedömning genom ett digitalt verktyg är någonting som är både komplicerat och svårt. Vi måste förstå att det inte är en enkel uppgift. En sak är att frigöra resurser för att skapa ett system som håller för tusentals elever. Det kommer att ta sin tid. En annan sak är att centralt rättade prov också kräver att det finns lärare tillgängliga som har den kvaliteten att utföra den uppgiften. Vi arbetar på det. Jag ser gärna fram emot ett prov . 18 (M): Faktum är att det är första gången fattade beslut om att de centralt rättade digitala proven skulle införas. Eter det har regeringen bildligt talat suttit på sina händer. har stretat emot, och någon lösning är tyvärr ännu inte på plats. Jag vill fråga skolministern: hon här ge ett tydligt datum när de centralt rättade av önskade nationella proven kan vara på plats? 19 Statsrådet (S): Jag kan inte ge ett tydligt datum. Jag vet att man jobbar på det, och man gör det bästa. Jag vill också upplysa om att vi har genomgått en pandemi som har ställt allting på ända. Vi har inte ens kunnat genomföra proven. har vi en väldigt luddig och svår läroplan som är svår att följa för både lärare och elever. Därför genomför vi reformer av den. Det kommer också att hjälpa oss att digitalisera nationella prov så att vi kan göra dem likvärdiga och så att de visar vad eleverna kan. Statsbidrag till islamistiska organisationer 20 i (SD): Jag har en fråga till utbildningsminister . Efter en motion från beslutade att stoppa det kommunala stödet till . har stora kommuner som , med flera redan gjort det. har alltså landets femte största kommun gjort samma sak. Att allt fler kommuner så som väljer att göra det beror på studieförbundets kopplingar till islamism och i synnerhet till Muslimska . Det jag undrar är hur det kommer sig att regeringen tillåter att det går via till Ibn Rushd trots allt detta. När kommer regeringen att göra som allt fler kommuner och se till att statsbidrag för folkbildning inte hamnar i islamisters fickor? 21 Utbildningsminister (S): Tack för frågan! I har vi en folkbildningsverksamhet som vi ska vara stolta över. Tack vare våra studieförbund har vi studiecirklar och folkbildning i landets samtliga kommuner. De studieförbund som åtnjuter statligt eller allmänt stöd ska självklart verka i demokratins intresse och demokratins syfte. Det ska finnas tydliga demokratikriterier. I är det , en fristående organisation, som ser till att fördela de medel som går till studieförbunden. Jag har för avsikt att noga följa hur fullgör sitt arbete. Jag kommer också att i väldigt stor utsträckning respektera att folkbildningen ska vara fri och ha en armlängds avstånd till politiken. Men att studieförbunden ska följa demokratins principer, därom ska ingen tvekan råda. 22 i (SD): Socialdemokraterna har under två mandatperioder i regeringsställning inte genomfört reformer som stoppar alla dessa miljoner i statsbidrag till islamistkopplade organisationer som Ibn Rushd. Det är en proposition på gång om nya demokrativillkor vid bidragsgivning till civilsamhället. Men den kommer att behandlas först efter valet. När regeringen inte har lyckats genomföra förslag och sätta ned foten mot bidrag till islamism under två hela mandatperioder, varför ska någon tro att ni kommer att lyckas med det nu? 23 Utbildningsminister (S): Det är riktigt att vi på regeringens initiativ har haft en utredning som för att se över demokrativillkoren. Det speglar regeringens högt ställda ambitioner att studieförbund ska leva upp till de villkor som en demokratisk rättsstat kräver. Att det har tagit lite att få förslagen färdiga från den utredning som frågeställaren nämner beror bland annat på att det har kommit in synpunkter från som kan ge oss en ännu mer rättssäker och bättre tillämpning. Det kommer vi naturligtvis att ta hänsyn till. 24 (C): Min fråga går till landsbygdsministern rörande kostnadskrisen i jordbruket, som är högst alarmerande. Dagens rapport som kom från instämmer i stort i LRF:s bedömningar att det innebär att tappar man inkomster i storleksordningen 2 miljarder, det vill säga 25 procents inkomstbortfall. Det är helt dramatiskt. De som drabbas främst är de unga, de nyinvesterade, de svagare jordbruksbygderna och den djurproduktion som har långa ledtider för att ställa om sig. har drivit på att vi ska få en nödmiljard. Men vi har också drivit på för att vi ska dubblera nedsättningar av dieselskatten till litern. Min fråga till landsbygdsministern är: Vad vill regeringen göra? De signaler som kom på miljö- och jordbruksutskottets möte från statssekreteraren var synnerligen passiva. 25 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! presenterade sin sektorsanalys , och den måste vi naturligtvis gå igenom. Jag har inte hunnit göra det på djupet än; jag kan bara konstatera att det såg ungefär likadant ut och 2021 i analysen. Däremot kunde man se att kostnadsökningarna, precis som ledamoten säger, stack iväg och att det ser besvärligt ut . Det gäller inte alla branscher inom jordbruket, men flera. måste regeringen, jag och departementet, ta möjligheten att analysera rapporten och återkomma väldigt snart med en bedömning av vad som ska göras. Vad en regering inte kan göra är att ha analysen klar i förväg. En regering kan ju inte bara sticka upp fingret i luften och säga: Det är det här och det här som krävs! har vi fått sektorsanalys, så nu kan vi också göra bedömningen. 26 (C): Utöver detta läge finns också ett väldigt osäkert omvärldsläge, som inte tar hänsyn till. Oavsett om det eskalerar eller inte gör det att kostnadskrisen med all säkerhet kommer att bli långvarig. Därför finns det ett väldigt stort behov av snabba åtgärder från regeringen. Det går liksom inte att ducka . Det finns också ett stort behov av långsiktiga åtgärder för att stärka konkurrenskraften om vi ska ha något jordbruk kvar. 27 Statsrådet (S): Fru talman och ! Regeringen vill precis som och hela riksdag, faktiskt, se en ökad livsmedelsproduktion. Det har vi gjort klart tillsammans i livsmedelsstrategin. Som jag sa har den analys vi har väntat på från nu kommit – den kom – och LRF:s analys kom . I och med det ska vi göra en bedömning. Men kan jag säga att jag inte utesluter några åtgärder. Bränsleprisernas konsekvenser för företagen 28 (V): Min fråga går till näringsminister . Det har inte undgått någon som följer nyheter om energirelaterade frågor eller frågor över huvud taget om bränslepriser och el hur detta drabbar oss i . Det finns givetvis branscher som drabbas olika hårt beroende på hur avtal om bortsättning och andra uppdrag är utformade. Men allt kommer att drabba oss konsumenter. I värsta fall tappar vi dessa företag, som då ersätts med utländska alternativ. Det är inte bra för oss av massor av anledningar. Det kan handla om transportföretag, åkerier, skogsföretag och bönder – ja, alla som saknar alternativ till exempelvis fordon som måste använda diesel. Det handlar om företag som drabbas oproportionerligt och som rent av riskerar att slås ut av de höga dieselpriserna. Vad kan eller ska regeringen göra för att dämpa konsekvenserna för dessa företag? 29 Näringsminister (S): Tack för frågan, ! Jag tycker att du fångar en väldigt svår fråga för det svenska näringslivet just nu: att det har blivit så stor fluktuation i prissättningen. Och det gäller inte bara dieselpriset, utan det gäller också insatsprodukter för företag och andra råmaterial. Det här ställer till stora problem. Många företag är beroende av förutsägbarhet. Inget av de företag som har stora problem sa till regeringen , när priserna var väldigt låga: är det att höja kostnaden! Utslaget blir det ungefär lika. Men det är ett verkligt problem för många bolag att priserna har gått upp så mycket. Inflationen börjar ta fart, och vi har sett många andra ekonomier där inflationen visar en tendens att stiga väldigt snabbt. Regeringen följer detta noga. Både för företag och för enskilda individer är det naturligtvis väldigt besvärande med de priser vi ser . 30 (V): Tack, statsrådet, för svaret! Jag saknade dock något om konsekvenserna eller ett besked om vad regeringen tänker göra för de här företagen. Att det var låga priser på grund av pandemin hjälper föga. Det var som priserna var låga, och det hjälper föga för de företag som inte kan ta igen det här på priset när de kör sina uppdrag och gör det de lever på, helt enkelt. Jag saknar fortfarande svaret. Vad kommer regeringen att göra för att dämpa konsekvenserna? Annars har vi utländska företag som tar de här jobben. 31 Näringsminister (S): Det är väldigt svårt för regeringen att parera prissättningen på en marknad månad för månad. Det måste vara mer uthålligt än så. Jag har inte hört någon lägga fram förslag om att företag ska få särskilda lättnader i energiskatter eller bränsleskatter. Men vi följer frågan noga, och det är helt riktigt att om detta är en ihållande tendens kan det finnas stora risker för företag i när det gäller både jobb och utvecklingsmöjligheter . Det är oroande, ja. Ordning och trygghet i skolan 32 (KD): Under Socialdemokraternas tid vid makten har otryggheten i skolan ökat. Varannan lärare i årskurs 1–6 uppger att man har utsatts för våld. Var femte elev i årskurs 9 känner sig inte trygg i skolan. Vi behöver därför ta kommandot och återupprätta ordning och trygghet i skolan. Socialdemokraterna har haft på sig. Man har misslyckats totalt. Väldigt många barn och familjer har blivit svikna. Min fråga lyder därför: Vilka konkreta åtgärder tänker skolminister föreslå för att skapa ordning och trygghet i skolan så att barnen behandlas med respekt? 33 Statsrådet (S): och jag delar oron för elever och lärare. Regeringen lägger fram en plan där vi ger både lärare och rektorer ökad befogenhet. Det gläder mig att fler i kommer att rösta för förslaget. Detta är prioriterat. Vi har också tillskjutit många miljarder, för lärare behöver kollegor. Vi kommer att jobba med fler insatser som har med de här sakerna att göra. I planen finns bland annat åtgärder för systematisk uppföljning både på nationell och på lokal nivå för att vi ska upptäcka och kunna åtgärda saker på en gång. handlar det om befogenheter och rättigheter att ingripa och fatta beslut om åtgärder, till exempel att omplacera elever som stör andra. 34 (KD): Det behövs fler vuxna i skolan, det behövs fler stödåtgärder och vi behöver stärka både lärarnas ledarskap och föräldraansvaret. Men det är också så att de elever som inte behandlar andra med respekt utan som hotar, kränker och använder våld behöver kunna omplaceras än . I den plan som regeringen nu har ute på remiss finns dock inte förslaget om att man ska kunna ändra gränsen med. Är det också skolministerns uppfattning? 35 Statsrådet (S): I förslaget finns en förlängning av möjligheten att omplacera elever och vidta åtgärder. Vi har även en plan som handlar om resursskolor. Vi kan inte bara avskilja elever, utan vi måste ge dem verkliga möjligheter att lyckas i skolan. Planen ger befogenhet och behörighet att vidta åtgärder både för lärare och för rektorer. Det handlar också om att se till att de här eleverna får en skolgång så att de kan finna sig till rätta i samhället och skaffa sig ett jobb. 36 (L): Min fråga går till landsbygdsminister . Det gäller bönderna. Vi i står inför stora utmaningar. Vi har en energikris. Alla är drabbade. Regeringen går ut med stora stöd till vissa av de drabbade. Sjukvården ska få 11 miljarder, och ni vill ge bidrag till pensionärerna med mer . Stigande bränslepriser drabbar pendlarna på landsbygden. De höga elpriserna drabbar de flesta. Åkeribranschen har det, som vi hör, mycket tufft. Växthusodlarna, som är livsmedelsproducenter, tvingas stänga ned sina växthus på grund av höga elpriser. Bönderna drabbas oerhört hårt av stigande priser på handelsgödsel, foder och bränsle. Många riskerar nu att under stor vånda få lägga ned sina lantbruk. Det är ju vår snart, hoppas vi alla, och ska det sås. Min fråga är: Är bönderna en prioriterad grupp? 37 Statsrådet (S): Det är besvärligt i jordbruket just . Därför träffade jag också LRF:s ordförande bland det första jag gjorde som nyutsedd minister. Han presenterade då kostnadsläget. Men man kan inte bara ta kostnadsläget; en minister måste också titta på intäktsläget. Den analysen fick vi : Hur ser sektorsanalysen ut? Som jag försökte förklara i ett tidigare inlägg är jordbruket enormt viktigt för . En bonde ser inte bara till att vi får en god livsmedelsproduktion; han eller hon ser också till att vi får landsbygdsutveckling, skapar fler jobb etcetera. Som jag sa tidigare: Låt mig nu ta den här sektorsanalysen och göra en bedömning av den, så ska jag återkomma. 38 (L): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Då blir min enkla fråga, för alla de bönder som sitter och undrar och ser sina priser stiga: Är bönder, speciellt unga bönder som har tagit över i ett generationsskifte och som just nu riskerar att behöva lägga ned sina lantbruk, en prioriterad grupp för regeringen? 39 Statsrådet (S): Ja, det vill jag verkligen säga. Under min som minister presenterade jag 64 miljarder i den gemensamma jordbruksstrategiska planen, och där är unga jordbrukare utpekade med större satsningar för att vi ska kunna se fler unga jordbrukare men också för att vi ska kunna se generationsskiften. Det görs alltså mycket på området. Vi har en livsmedelsstrategi. Vi har levererat 64 miljarder, och där har alla politiska partier faktiskt bidragit. 40 (MP): Jag har också en fråga till landsbygdsministern. Klimatomställningen är ju akut, men den måste också vara rättvis. Alla måste med när vi bygger det gröna folkhemmet. Men när människor som är beroende av bil drabbas av höga bränslepriser tävlar nu partierna om att sänka priset på klimatutsläpp eller, ännu värre, göra så att utsläppen ökar. Det är en mycket farlig utveckling. Vi måste säkerställa att människor har råd att leva, bo och transportera sig på landsbygden utan att för den skull dra ned på ambitionerna i omställningen. presenterade fem förslag, riktade direkt till landsbygden, för att underlätta omställning.