prot · H90987 · 2022-03-24 00:00:00 — Men vi behöver också börja mäta kunskapsutvecklingen på varje skola så att vi ser hur mycket barnen faktiskt lär sig och att skolan gör rätt saker. Det handlar om att alla skolor bör vara skyldiga att arbeta med diagnostiska prov, som mäter det som kallas för progression, det vill säga kunskapsutvecklingen. Vi vill därutöver se en årlig nationell kunskapsmätning som är jämförbar . Parallellt med detta vill vi kristdemokrater ge ett uppdrag till Skolinspektionen att börja granska alla skolor utifrån elevernas kunskapsresultat och kvalitet i undervisningen. Det är inte bara utbildningen och undervisningen som behöver ett starkare kunskapsfokus; det behöver också granskningen. I både och klarar man av att mäta elevernas kunskapsutveckling. Det skulle vi naturligtvis kunna göra även i . När man har den typen av mätningar på plats kan man sedan ge Skolinspektionen i uppdrag att ranka landets skolor utifrån just kunskapsutveckling och en rad nyckelfaktorer som skolforskarna bedömer är relevanta för att utvärdera skolornas kvalitet. Vi vill därför ge IFAU i uppdrag att föreslå vilken information och statistik som behöver redovisas offentligt för att svensk skola ska gå att utvärdera på ett sätt som reflekterar elevernas kunskaper och som är rättvisande. Vi menar att den typen av åtgärder gör att vi kan värna den valfrihet som finns. Vi värnar också kvaliteten och sätter kunskapen i fokus. För oss kristdemokrater är det också självklart att vi ska ha en likvärdig skola i hela landet. Tyvärr vet vi att skillnaderna när det gäller kunskapsresultat mellan stad och land är stora. Det är inte heller bara kunskapsresultaten som skiljer sig mycket åt, utan det gör även skolans finansiering. Det skiljer sig väldigt mycket i olika delar av landet. Enligt mer likvärdig skola skiljer det så mycket som 30–när det gäller hur mycket kommuner väljer att satsa på skolan och skolpengen. En gymnasieelev på samhällsprogrammet i får dubbelt så mycket som en samhällselev i . Varför då, kan man fråga sig. Vi kristdemokrater vill minska dessa skillnader och stärka eleverna på landsbygden och mindre orter. gör vi kristdemokrater därför gemensam sak med och röstar för att det ska ges ett uppdrag att undersöka små skolors kvalitet och att vi ska ta fram rekommendationer i syfte att stärka förutsättningarna för elever och lärare på landets mindre skolor. Vi kristdemokrater vill dessutom se en ökad statlig styrning av skolans finansiering av svensk skola för att åstadkomma en likvärdig skola i hela landet. Vi har föreslagit en nationell skolpengsnorm och menar att det skulle sätta rätt förväntningar på kommunerna och underlätta jämförelser och därmed också ansvarsutkrävande om det förtydligas hur skolpengen ska beräknas och vilka kostnader som kommunerna behöver ta höjd för. Vi menar att en ökad statlig styrning av skolans finansiering skulle kunna vägleda kommunerna mot en bättre och mer jämlik skola i hela landet – en skola där varje barn, oavsett var man bor, får möjlighet att förverkliga sin potential. 19 (L): Jag vill börja med att kort beröra det som hände i nu . Det är förstås med stor sorg och bestörtning men även vrede som vi bevittnar det som skett där två lärare har dödats av en elev. Givetvis är inget samhälle immunt mot den här typen av dåd. Det är omöjligt att helt och hållet freda ett samhälle från sådant. Vi vet kanske inte heller tillräckligt mycket om motiv och annat, om det är ideologiskt motiverat, något personligt och så vidare. Vi lever i när vi har sett fler och fler sådana här dåd, inte bara i utan även i andra länder och inte minst i . Det finns säkert en del vi kan lära av detta. Det handlar om krishantering, hur man förbereder sig, huruvida man behöver förstärka skalskyddet på skolor och så vidare. Våra tankar går förstås till de anhöriga och även till elever och skolpersonal på Latin. Det andra, fru talman, är att vi lever i när har invaderat och försöker att möblera om vår kontinent i det största blodbadet på många, . Vi hade för sedan och och . Det är fruktansvärda krigsförbrytelser som begås. Detta innebär också att väldigt många ukrainare tvingas att lämna sitt hemland. Många kommer hit till , vilket kommer att ställa högre krav på våra kommuner och skolor när det gäller att ge de ukrainska flyktingarna möjlighet till en bra skola och en bra utbildning, oavsett om de är här en . Det tredje som jag tycker är viktigt är att vi nu är på väg ut ur den pandemi som har legat som en våt filt över oss och skapat så oerhört mycket trauma i hela världen och även i vårt land , med tusentals människor som har gått bort. Människor har gjort enorma uppoffringar för att vårt samhälle ska kunna hantera pandemin och klara sig ur den. Vi vet vilka enorma insatser de har gjort som har jobbat i frontlinjen under pandemin, inte minst i sjukvården. Många av dem har fått väldigt mycket stöd, medan en del har fått alldeles för lite stöd. En annan grupp som har gjort väldigt stora uppoffringar under pandemin är elever. Faktum är att de elever som tog studenten i praktiken hade läst halva sin gymnasietid på distans. Jag tror att den äldre generationen i inte riktigt förstår vilka konsekvenser det har fått för väldigt många. Elevkårer gjorde en stor enkät där de frågade elever hur de har mått under pandemin. Det är ganska skrämmande läsning med exempel på hur man har utvecklat social fobi, hemmasittande, psykisk ohälsa och så vidare. Det leder också till väldigt stora kunskapstapp. talare har talat om lärarledd undervisning. Det är jätteviktigt, och det är det som har tagit stryk under pandemin när man tvingats att sitta hemma, logga in på datorn och ha olika typer av undervisning på distans utan den lärarledda undervisningen och där lärarna också får mindre tid för eleverna. Reservation 6 från och Liberalerna rör covid, fru talman, och jag yrkar bifall till den. Jag vill också yrka bifall till Liberalernas reservation 12, som gäller ett förstatligande av skolan, alltså ett statligt huvudmannaskap för svensk skola. Det var ett förödande beslut som fattades i riksdag när man kommunaliserade den svenska skolan. Det har kraftigt försämrat läraryrkets status och lett till mycket stora skillnader och en bristande likvärdighet i kommunerna runt om i landet. De kämpar givetvis hårt. Alla kommuner kämpar, jobbar, allokerar resurser och försöker att rekrytera de bästa lärarna och skolcheferna. Men vi ser att många kommuner inte klarar sina åtaganden för skolan på ett sådant sätt som de skulle behöva göra. nämnde i sitt anförande skillnaderna i skolpeng. För är det i stort sett samma schema, samma timplan, samma ämnen och så vidare, och det skiljer sig inte så mycket när det gäller undervisningen. Mellan gymnasieprogram kan det däremot skilja väldigt mycket i kostnader mellan olika program. Men i borde kostnaderna alltså i mångt och mycket vara desamma över landet. Ändå kan det skilja väldigt mycket i skolpeng mellan olika kommuner. Det är klart att kommuner som har större utmaningar till exempel vad gäller nyanlända, människor som inte har svenska som modersmål, högre arbetslöshet, större sociala utmaningar, trångboddhet och så vidare ofta behöver satsa mer på sin skola. Problemet är att just de kommunerna har en svagare skattebas – helt enkelt för att de är fattigare – medan rika kommuner har en hög skattebas, många som jobbar, och ofta inte samma omfattande sociala utmaningar som de fattiga kommunerna har. Hela upplägget med kommunaliseringen av svensk skola har inneburit att vissa kommuner har mycket bättre förutsättningar än andra kommuner. Det innebär att vi inte längre har en likvärdig skola i . Därtill kommer en del andra saker när det gäller svensk skola. Jag köpte en prenumeration på Bamse åt min yngsta son. Det visade sig att kostnaden för en prenumeration på Bamse är högre än den sammanlagda kostnaden per elev för läromedel i alla ämnen under ett läsår. I lägger man i genomsnitt per elev på läromedel. Det är inte rimligt. I är det mer än dubbelt så mycket, och i är det per elev. Det är mycket märkligt att elever i svensk skola inte har tillgång till fysiska läromedel. Enligt en undersökning som gjort har detta lett till att en lärare i lägger i genomsnitt på att producera egna läromedel. De är förstås inte kvalitetssäkrade av några läromedelsföretag eller forskare och så vidare. Vi måste höja våra ambitioner för svensk skola. Vi måste förstå vikten av teoretiska baskunskaper och lärarledd undervisning. hoppar väl i stavhopp. Är det någon som tror att han skulle hoppa 6,20 om det inte fanns en ribba? Nej, sannolikt inte. Man kan hoppa höjdhopp och stavhopp utan ribba. Problemet är för det första att man inte vet hur högt man har hoppat och för det andra att man inte vet när man har hoppat högre än det förra hoppet. Det är precis detta vi behöver i svensk skola, det vill säga ribbor som kan höjas. När man når en nivå spänner man bågen lite mer, man höjer ribban lite mer, man höjer kraven lite mer, man har högre förväntningar. Därför behöver vi mer av nationella prov, betyg, fler avstämningar och fler utvärderingar. Detta behövs också för att de elever som inte når målen ska kunna få extra hjälp och stöd. Dit hör att de spetsklasser och profilklasser som finns i svensk skola på högstadiet och gymnasiet bör permanentas. De ska inte bara vara en försöksverksamhet, som är fallet med grundskolornas profilklasser. Jag tycker att skoldebatten blir banal, tråkig och enkelspårig i när man framför allt från regeringens sida lägger all skuld för alla problem i skolan på friskolorna. Vi måste komma ihåg att av elever går i den vanliga kommunala skolan. Den levererar inte tillräckligt mycket jämfört med våra förväntningar på den kommunala skolan. Det finns många olika problem i svensk skola. Man kan inte projicera alla utmaningar och problem i svensk skola på friskolorna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 20 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av arbetsmarknads- och jämställdhetsminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. 21 (M): Kriget i påverkar oss alla, och det påverkar många näringar. En av de näringar som påverkas allra mest är livsmedelsproduktionen. och är väldigt viktiga för livsmedelsproduktionen i hela världen, i mångt och mycket också för den i . I har vi historiskt sett minskat vår självförsörjning. är vi nere på . Signalerna som vi får nu på grund av bristande lönsamhet och höga priser på insatsvaror är att bönder väljer att inte sätta in grisar eller fylla upp med fjäderfän i sina stallar. Vi kan alltså befara att vi får en minskad livsmedelsproduktion . Därför vill jag fråga landsbygdsministern hur man tänker agera i det här läget. Det räcker inte längre att säga att man följer utvecklingen. Det är dags att sätta ned foten och leda utvecklingen i stället, annars kommer svensk livsmedelsproduktion att minska. 22 Statsrådet (S): Jag tackar ledamoten för frågan. Det är en orolig tid för många i svenskt jordbruk, inte för alla men för många. Regeringen har också agerat fort med den stödmiljard som vi presenterade . Finansministern var ute med en ytterligare sänkning av dieselpriset. Vi kan se högre avräkningspriser. Vi måste ju ta både inkomster och utgifter. Ica var ute och berättade att de nu ska höja livsmedelspriserna så att det blir mer av svenska varor på hyllorna. Jag kom hem från . öppnar nu upp regelverket så att man kan fatta beslut om fler stöd. I och med att EU öppnade upp för det här och det meddelandet kom i går säger jag fortfarande till att det här är något som vi tittar seriöst och väldigt noga på för att se vad som kan införas. 23 (M): Jag tackar för svaret. Jag är fullt medveten om att vi behöver jobba gentemot EU med att förenkla regelverk, få till dispenser och liknande. Det här en fråga om lönsamhet men också om beredskap. Den stora farhågan är att det 2023 kanske inte ens kommer att finnas tillgång till insatsvaror för jordbruket, oavsett om vi lyckas bibehålla lönsamheten i jordbruket så att man har råd att köpa dem. Hur tänker regeringen agera för att svenska bönder ska ha tillgång till insatsvaror såsom växtnäring med mera? 24 Statsrådet (S): Det är helt riktigt att det finns en oro för vissa insatsvaror som till exempel varit en stor producent av. Där agerar den och även EU starkt. Vi kan också se flera bra initiativ som görs i förändringen för att vi ska kunna producera mer hemma. Utöver det vill jag bara säga till att är det något vi ser i ljuset av det här är det att den omställning som vi så väl behöver göra behöver ske , det vill säga att vi inte har kvar beroendet av dessa insatsvaror. Åtgärder för ökad livsmedelsproduktion 25 (SD): Även min fråga går till landsbygdsministern. Energikrisen slog ju till . krig har förvärrat detta ytterligare. Vi står nu inför en svensk, en europeisk, ja, en global livsmedelskris. Min fråga till ministern är: När kommer de nya åtgärderna? presenterade regeringen ett åtgärdspaket som redan innan det levererades var otillräckligt och inaktuellt. Lantbrukarna efterlyste då 2 miljarder. De fick 1 miljard. Gödselpriserna stiger med flera , men priserna på slutprodukterna kommer inte att stiga lika mycket. Mycket talar för att vi kommer att få se sänkt produktion när den behöver öka som mest. När kommer åtgärderna? 26 Statsrådet (S): Jag tackar för frågan. Som jag precis sa till föregående talare kom åtgärden väldigt snabbt . Men efter februari har världsläget förändrats, det vill säga att har valt att olagligt och oförsvarligt gå in i en invasion av . Det gör att vi har vidtagit andra åtgärder. Till exempel var finansministern ute med ytterligare en sänkning av dieselpriset. Livsmedelskedjan måste fungera eftersom vi har ett marknadsorienterat jordbruk i och i EU. Man har reagerat med högre avräkningspriser. Som jag sa tidigare var Ica ute och berättade att man kommer att höja livsmedelspriserna för att säkerställa att det finns svenska varor på hyllorna. 27 (SD): Jag tackar för svaret. Det är positivt att regeringen äntligen börjat titta på drivmedelspriserna, men vi har fortfarande alltför socialdemokratiska priser på bensin och diesel. När är regeringen beredd att se över nivån i reduktionsplikten? När kan vi få se en sänkning? När kan vi få se betydligt större sänkningar av skatterna? Det är inte rimligt att svenska lantbrukare, svenska åkare och svenska hushåll ska betala mer för bränsle. 28 Statsrådet (S): Jag tror att alla – eller i alla fall de allra flesta – i den här kammaren förstår att vi behöver göra en stor omställning så att vi inte är beroende av insatsvaror och så att vi får ett jordbruk som är konkurrenskraftigt och kan producera de biodrivmedel som vi behöver i både jord- och skogsbruket. Jag tänker lite tvärtom mot . Vi har sänkt dieselpriset till den nivå som går, men vi måste också ställa om. Förslag om stödpaket till lantbruket 29 (C): Även jag har en fråga till landsbygdsministern. presenterade Försvarsberedningen en rapport där grundläggande frågor om försörjningstrygghet ingår, däribland livsmedelsfrågorna och även primärproduktionens förutsättningar. tog initiativ i till ett stödpaket på 1 miljard. Det hörsammades av regeringen. Vi har bedömt att det behövs ytterligare åtminstone 2,1 miljarder. Det handlar om 1 ½ miljard till animalieproducenter, vars foderkostnader nu drar iväg. Det handlar om att maximera återbetalningen för dieselskatten fram till och med men också om att få till en retroaktivitet i återbetalningen från , tillsammans med stöd till . Min fråga till landsbygdsministern är hur regeringen ser på det här förslaget. Kommer ni att stödja detta? 30 Statsrådet (S): Jag tackar för alla ledamöters stora engagemang för svenskt jordbruk, som är otroligt viktigt. Det vi ser i detta läge är hur vi verkligen vill följa den livsmedelsstrategi som vi har beslutat om, så att vi också kan se en ökad livsmedelsproduktion. Det är inte alla delar av förslag som är genomförbara här och . De åtgärder som regeringen har tittat på har varit åtgärder som går att vidta med nuvarande system, så att man får ut pengar till jordbruket så fort som möjligt. Vi tittar på allt, , men vi tittar på de åtgärder som i det här läget är effektiva. 31 (C): Det är ju oerhört angeläget att vidta åtgärder , både för årets kommande skördar och inför höstbruk och vårbruk . Med tanke på att det har köpts in mindre handelsgödsel till svenskt jordbruk på grund av det höga kostnadsläget och på grund av leveransförmågan österifrån är min fråga till landsbygdsministern: Hur avser regeringen att säkerställa att det finns insatsvaror som konstgödsel och gödningsmedel inför kommande säsong? 32 Statsrådet (S): Myndigheterna tittar på det här . Myndigheterna har också berättat att handelsgödsel finns i men, som säger, till högre priser. Däremot finns kapaciteten . Som jag sa i ett tidigare inlägg tittar både och EU på hur man ska säkerställa att de insatsvaror som behövs finns även för nästa säsong. 33 (V): Min fråga riktar sig till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister . besökte jag tillsammans med fackförbundet , som organiserar statligt anställda. De berättade bland annat om sin rapport stat och de skrämmande resultat som framkommer i den, exempelvis att nästan var tredje är orolig för att drabbas av repressalier om man framför kritik, att man avstår från att slå larm om missförhållanden, att man inte riktigt vet vilka rättigheter man har och att det är otydligt hur man ska gå till väga. En fjärdedel upplever att de själva har utsatts för repressalier eller är lite osäkra på om de har utsatts för repressalier. Lika många känner någon annan som har drabbats. Min fråga till ministern är därför vilka åtgärder hon avser att vidta för att staten ska vara ett föredöme när det gäller anställdas arbetsvillkor och rätt till en arbetsplats utan tystnadskultur. 34 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Tack, , för den här mycket viktiga frågan! Vi har såklart en grundläggande rätt till yttrandefrihet. Det är oerhört centralt att vi på alla arbetsplatser runt om i kan använda den, att vi kan påtala brister när sådana finns och att vi kan uttrycka kritik. Därför har också fackförbunden en väldigt central roll. Jag gläds åt att ledamoten väljer att lyfta fram ST:s rapport, för det är precis denna spegling av hur det faktiskt ser ut på arbetsmarknaden som måste uppmärksammas. Vi har från regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att stärka och tydliggöra den rätt till yttrandefrihet som man har på arbetsmarknaden. Så sent som kom ett nytt beslut. Jag välkomnar att fackförbunden fortsätter att ta upp den här viktiga frågan och är från regeringens sida beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. Det är genom att vi lyfter fram problem som vi kan åtgärda dem; detta är min utgångspunkt. 35 (V): Precis som ministern sa är det en grundförutsättning för en fungerande demokrati att våra samhällsbärande institutioner präglas av öppenhet och transparens och att alla medborgare garanteras yttrandefrihet och insyn i det allmänna. Minst lika viktigt är det att anställda inom staten har denna kunskap. I rapporten stat framgår det att många anställda inte känner till offentlighetsprincipen, meddelarfriheten eller yttrandefriheten. Särskilt stor är okunskapen hos dem som har avstått från att framföra kritik. 36 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Fackförbunden har en viktig roll här när det gäller att öka kunskapen bland deras medlemmar. Därför välkomnar jag verkligen den här rapporten. Det är också så att arbetsgivaren har ett ansvar att se till att medarbetarna vet vad som gäller på arbetsplatsen. Jag välkomnar att vi kan fortsätta att diskutera hur vi kan stärka skyddet för dem som påtalar brister. Det är genom att gå den vägen som vi kan utveckla vår verksamhet, oavsett om det gäller statlig verksamhet eller andra delar av vårt samhälle. 37 (KD): Kostnadskrisen för det svenska jordbruket var mycket svår redan före Ukrainakrisen och är nu närmast total. När vi som mest behöver livsmedelsproduktionen möter man mycket kraftiga kostnadsökningar på drivmedel, el, foder och konstgödsel. Jag noterar att den miljard som statsrådet berömmer sig av blev frampressad av . avfärdade Socialdemokraterna – regeringspartiet – ett stödpaket som bland annat innebär en återbetalning av dieselskatten retroaktivt , så att bönderna kan känna att de kan köra igång med vårbruket och veta att en del av kostnaden har lyfts av. Det handlar också om ökat stöd till animalieproduktionen, så att man vet vad man nu kan göra med sina djurbesättningar. Frågan är: Varför avfärdar regeringen detta, och vad vill regeringen göra i stället? 38 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Svenskt jordbruk är enormt viktigt. Svenskt jordbruk producerar ju inte bara de goda varorna – bor man på landsbygden, som jag gör, är jordbruket också landsbygdsutvecklare och gröna-jobb-anställare. Jordbruket driver också på hårt för att bli fossilfritt; man har som mål att det svenska jordbruket ska vara fossilfritt 2030. Detta är någonting som regeringen försöker att stötta, bland annat med en biogaspremie som vi nu har i Klimatklivet. Vi har gjort de sänkningar som har varit möjliga på diesel. Vi har sänkt priset på diesel för bonden; enligt vårt förslag kommer det att uppgå till 3,93. Till detta kommer det som finansministern aviserade. Mycket har gjorts, . Som jag berättade har jag precis varit i . Vi får andra möjligheter att göra saker efter det beslut och meddelande som kom till regeringen i går. 39 (KD): Med all respekt för statsrådets svar: Beskeden behövs nu för de lantbrukare som funderar på hur de ska driva sin verksamhet vidare och på hur de ska göra med insatser nu i vår. Statsrådet har två gånger lyft fram vad Ica gör. Det vore bra att också få reda på regeringen nu tänker göra; det är ju trots allt detta som är statsrådets uppgift. avfärdades att ge skatteåterbäringen retroaktivt. Är detta något som regeringen är beredd att ompröva i det här läget? 40 Statsrådet (S): Jag tror att , precis som jag, vet att detta med att göra skattesatser retroaktiva inte är någonting som har gjort. Jag vet inte heller om det – att fatta ett beslut med retroaktiv mening – är någonting som vi gör. Med det sagt vill jag påminna om att vi har ett marknadsorienterat jordbruk och att jordbrukaren får betalt för den produkt som den levererar. Detta är väldigt viktigt för svenska bönder, så jag tror att de är väldigt glada över att de ser högre avräkningspriser och över att Ica talar om att man höjer livsmedelspriserna så att bonden faktiskt får betalt för sitt jobb. Ukrainska flyktingars möjlighet att arbeta 41 (L): En konsekvens av invasion i är att vi nu har tagit emot drygt 14 000 ukrainska medborgare, varav de flesta är kvinnor och barn och ungefär hälften är i arbetsför ålder. Jag lyssnade , fru talman, på arbetsmarknadsministerns presskonferens om hur vi förbereder oss som samhälle. Kommunerna gör sitt yttersta på ett positivt sätt genom att de tar emot och ställer upp. Frågan om egen försörjning kommer snart som ett brev på posten. Det finns en förväntan att de vuxna som kommer hit också ska försörja sig själva. Men när man lyssnade på regeringen fick man inte höra något om extra resurser till Arbetsförmedlingen. Inte heller kommer det att införas en möjlighet att få svenskundervisning, som för många är avgörande för att komma in på arbetsmarknaden. Min fråga till statsrådet är: Varför motsätter ni er det? 42 Arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S): Jag tackar för den mycket viktiga frågan.