prot · H909137 · 2022-06-27 00:00:00 — Vidare vill jag veta, när nu frågan på något vis ska drivas inom , på vilket sätt ministern tänker sig att frågan ska drivas. Handlar det verkligen om att storskalig miljöförstörelse ska kriminaliseras, som har föreslagits, inom ramen för en mängd aktörer, som en komplettering eller ett tillägg till Romstadgan, så att ekocid får samma tunga betydelse som brott mot mänskligheten, krigsbrott och annat? Det här är i synnerhet viktigt för små, svaga och fattiga länder som inte har de ekonomiska resurserna att driva processer mot andra stater, multinationella företag som skövlar deras skogar, förgiftar deras grundvatten och bedriver annan storskalig förstörelse av miljön. Det är särskilt för deras skull som vi behöver den skarpare lagstiftningen. 60 Klimat- och miljöminister (S): Jag tackar för mycket starka engagemang i frågan. Det är något som vi delar. Jag redogjorde också i mitt svar för att frågan aktualiserades främst från det så kallade youth task force som var med i att få på plats under Glasgowmötet. Den har arbetat med ett antal starka rekommendationer till Stockholmsmötet. Vi hade bland annat ett möte med dem och de nordiska ministrarna, där vi gick igenom deras önskemål och rekommendationer och hur de hade landat. Vi hade också en större sittning med representanter från olika delar av det internationella samfundet, FN och miljöministrar från runt om i världen tillsammans med representanter för ungdomsorganisationerna, där de lyfte upp den här frågan och vi diskuterade igenom den. Jag förstår att har en mycket bestämd uppfattning om hur han skulle önska att brottsrubriceringen ekocidbrott infördes. Jag har stor respekt för det. Jag har också svarat om de reflektioner som regeringen gör relaterat till det här, som handlar om att det i det här läget kanske inte är möjligt att få stöd för att öppna upp Romstadgan. Vad vi har förstått så här långt har att öppna upp Romstadgan för ekocid inte något bredare stöd bland stadgeparterna. Som jag vet att är mycket väl medveten om finns det i det nuvarande geopolitiska läget betydande risker mot den bakgrund som jag beskrev i mitt interpellationssvar. Romstadgan är en mycket väl avvägd kompromiss där de brottsrubriceringar som ingår till största delen är grova, väl prövade brott. Vi vill inte hamna i ett läge som innebär att det enda vi åstadkommer är att bevisa att det inte finns internationellt stöd för att införa brottsrubriceringen ekocidbrott. Därför bör vi, som det är min bestämda politiska uppfattning att man ibland bör göra, ta ett djupt andetag och bygga de allianser som krävs för att faktiskt kunna åstadkomma någonting. Det var därför jag ville beskriva bakgrunden till att vi nu ser att ekocid som företeelse renderar ett allt bredare stöd från allt fler ställen. Jag försökte i all ödmjukhet beskriva vad vi ser framför oss förmodligen skulle vara en klok strategi framåt. Vi har ju mycket goda erfarenheter när vi samarbetar med likasinnade länder, till exempel våra nordiska kollegor. Jag räknade också upp ett antal andra länder där vi brukar kunna finna gemenskap i våra ställningstaganden och därmed bygga allianser. 61 (V): Min enkla fråga till är egentligen: Har anhängarna av att kriminalisera ekocid inom ramen för Romstadgan stöd eller inte? Det är ju det vi inte får svar på här. Å ena sidan säger klimat- och miljöministern att det behövs starkare internationell lagstiftning kring grova brott mot miljön. Å andra sidan säger klimat- och miljöministern att det vore väldigt svårt och kanske till och med olyckligt att öppna upp förhandlingar om Romstadgan, som om allt det vi nu förhandlat till oss då skulle kunna falla. Jag har lite svårt att se det, ärligt talat. I ett sådant här läge behövs det aktiva pådrivare. Det är därför jag tycker att det är så viktigt att få veta vad roll i den här frågan egentligen är. Men från hör jag inte mer än förvisso fina men ganska tomma förklaringar. Vad sa till exempel klimat- och miljöministern till ungdomarna? Det frågar jag nu för tredje gången. Sa att den är en varm anhängare av att skärpa den internationella lagstiftningen så att ekocid kan kriminaliseras? Var det vad Strandhäll sa eller inte? Svara gärna ja eller nej på den frågan. Det är oerhört viktigt att det finns pådrivare i den här frågan, och jag tycker inte att det håller att ministern säger att hon följer utvecklingen och att det här är en intressant fråga. Det håller inte. Detsamma gäller inom . På vilket sätt avser att lyfta upp kriminalisering av ekocid inom ? Är det vad hon avser att göra? 62 Klimat- och miljöminister (S): Som vanligt när det handlar om komplexa frågor räcker det som regel inte med ett ja eller ett nej eller att man låser sig vid enstaka lösningar. Återigen anser regeringen att det är angeläget att försöka stärka det internationella ansvarsutkrävandet vid storskalig miljöförstörelse, inklusive möjligheten att kriminalisera handlingar som innefattar storskalig miljöförstörelse. Det är regeringens linje. Precis som interpellanten sa är det nämnde detta på FN:s första miljökonferens. Det är naturligtvis mer aktuellt , givet de parallella planetära kriser som råder, och det är viktigt med ett helhetsperspektiv på det här. Det klimat- och miljöarbete som deltar i, till exempel inom ramen för och FN:s konvention om biologisk mångfald, och inte minst det utvecklingsbiståndssamarbete som deltar i är några grundläggande saker i att adressera de här kriserna. Det är också viktigt att kunna utkräva ansvar hos de personer och företag som gör sig skyldiga till detta. Men kan inte ensamt åstadkomma förändring, utan det krävs att vi samarbetar mellan länder. Det internationella samarbetet och multilateralismen har kanske aldrig varit viktigare än . Det är i ljuset av detta som jag har gjort mina tidigare inlägg. kommer att vilja vara pådrivare om vi ser en utveckling som går i den här riktningen. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till . § 14 Svar på interpellation 2021/22:497 om Arica 63 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig hur regeringen har jobbat vidare sedan interpellationen med att ta ansvar för att flytta det giftiga gruvavfallet från Arica, hur jag kommer arbeta för att ska återta det giftiga avfallet till samt om jag avser att verka för att stödja de drabbade i . Vidare har frågat hur mina planer ser ut inför och efter + 50, mot bakgrund av det som framförts i interpellationen. stod tillsammans med värd för + 50, bland annat i syfte att öka takten i omställningen mot hållbara och gröna samhällen, fler jobb och en miljö i balans för alla, där ingen lämnas utanför. När vi nu håller denna interpellationsdebatt har + 50 redan ägt rum. Under + 50 underströks brådskan i omställningen och genomförandet av gemensamma åtaganden för att åstadkomma transformativ förändring för nuvarande och framtida generationers välbefinnande. Med det sagt ser regeringen med oro på den situation som beskrivs i Arica i . Situationen är djupt beklaglig. Det har gått sedan det inträffade, och frågan har varit föremål för domstolsprövning både i och i . Regeringen har tillbakavisat krav på att ska vidta åtgärder som rör våtverksslammet. har det skett en utveckling av regelsystemet, och är det inom EU förbjudet att exportera farligt avfall utanför . Regeringen för en aktiv dialog och samarbetar i miljöfrågor med . undertecknade bland annat 2016 ett bilateralt avtal om hållbar gruvnäring. Detta löpte ut . Från svensk sida finns ett intresse att förnya detta. Förhandlingar pågår också mellan och om ett moderniserat associeringsavtal som ska innehålla ett särskilt hållbarhetskapitel med skrivningar om miljö, mänskliga rättigheter, sociala villkor och jämställdhet. Avtalet kommer att ytterligare stärka EU:s och dialog med i dessa frågor. Regeringen bedriver dessutom ett aktivt arbete för att implementera FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och för en aktiv dialog med företag, föreningar, civilsamhälle och näringslivsorganisationer. Oavsett var i världen svenska företag verkar ska de agera hållbart och ansvarsfullt genom att arbeta för mänskliga rättigheter, jämställdhet, goda arbetsvillkor, miljö, klimat och korruptionsbekämpning. har en drivande och ambitiös linje i det internationella kemikalie- och avfallsarbetet liksom för att utveckla arbetet med hållbart företagande, inte minst för att öka kunskapen om risker men också för att utveckla innovativa lösningar som bidrar till mindre miljöpåverkan. Alla människor ska kunna leva under säkra, hälsosamma och hållbara förhållanden. driver tillsammans med en högnivåallians om kemikalier och avfall för att driva på för att få ett nytt ambitiöst globalt ramverk om kemikalier och avfall. Vid de avslutade förhandlingarna om i bidrog även aktivt i beslutet om att den globala handeln med elavfall ska regleras hårdare, vilket ger länder – ofta utvecklingsländer – större möjligheter att stoppa import av elavfall. Slutligen har regeringen gjort satsningar för att minska gifter i vår vardag och i miljön och för att till exempel öka kunskap och stimulera till åtgärder inom avancerad läkemedelsrening, öka kunskap och åtgärdstakt kring högfluorerade ämnen – PFAS – och minska miljögifter i hav och vatten genom att stärka arbetet med sanering av förorenade områden, sediment och miljöfarliga vrak. Regeringen har också avsatt särskilda medel för att substituera farliga ämnen och stärka kemikaliearbetet inom EU och globalt för att driva på en bättre utveckling av kemikalieregler med en särskild satsning på att varor och produkter ska vara giftfria från början. åtog sig att bidra med vid den åttonde påfyllnaden av Globala miljöfonden, GEF 8. Detta är en dubblering jämfört med den tidigare påfyllnaden i GEF 7. är därmed den fjärde största givaren och den största givaren per capita till GEF 8. Då (V), som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att (V) i stället fick delta i debatten. 64 (V): exporterade det svenska gruvbolaget ungefär giftigt avfall till . var en diktatur och styrdes av diktatorn . Det här avfallet var garanterat inget som det chilenska folket ville ha på sin bakgård. i efterhand vet vi att det här avfallet bland annat innehöll stora mängder arsenik och andra gifter samt att det har lett till väldigt stor skada på både människor, djur och natur. Minst 12 000 personer har drabbats av dumpning av det här giftiga avfallet. I finns det förstås fortfarande ett stort engagemang i frågan. Man kräver att som land tar sitt ansvar för dumpningen av det här giftiga avfallet. Orten Arica, där man har byggt bostäder därför att det först förespeglades att avfallet inte var så farligt, är förstås extra drabbad. Frågan har även varit uppe i för mänskliga rättigheter, där man riktat väldigt skarp kritik mot agerande. Man kräver att ska ta ansvar både för avfallet och för de personer som drabbats, så att de får någon form av kompensation och upprättelse. Jag skulle säga att den mycket väl visste vad det handlade om när den här dumpningen skedde: att det var en väldigt storskalig dumpning av miljöfarligt avfall. Redan på den tiden fanns det krav på multinationella bolag och stater att inte bete sig på det sättet. Min kollega har lyft den här frågan . Hon vill veta vad som har hänt sedan hon senast lyfte den. Tänker ta ansvar för detta giftiga avfall, ta tillbaka det till och rena det, så att befolkningen i inte drabbas? Tänker ge någon form av kompensation till de drabbade? Min kollega debatterade senast den här frågan , för bra precis , med miljöminister . Då fick hon följande svar från miljöministern: ”Där är vi såklart beredda att bistå om man skulle begära sådan hjälp. Vi har inte fått någon formell begäran från om insatser från svensk sida.” Därför skulle jag vilja fråga : Har den fått någon formell begäran från den chilenska staten om att återta det här miljöfarliga avfallet och hjälpa de drabbade? Är regeringen fortsatt, som Per uttryckte det, beredd att bistå ifall det kommer en förfrågan från den chilenska sidan avseende att återta detta miljöfarliga avfall och kompensera de drabbade? Är regeringen kort och gott villig att samarbeta med i den här frågan? 65 Klimat- och miljöminister (S): Jag vill börja med att tydliggöra att detta är en väldigt delikat fråga som har påverkat många människor. När den här exporten genomfördes klassificerades inte våtverksslam som farligt avfall. Det krävdes därför inget exporttillstånd från svenska myndigheter – i det här fallet. Därtill fanns det heller inga specifika rekommendationer från som var tillämpliga vid den här tidpunkten, , eftersom de rekommendationer som då fanns endast gällde farligt avfall. Jag håller därför inte med om påståendet att är skyldigt att åtgärda situationen. Regeringen har tillbakavisat krav på att ska vidta åtgärder som rör det här våtverksslammet. Det har gått väldigt sedan detta inträffade, och frågan har varit föremål för domstolsprövning både i och i . Det är naturligtvis en otroligt olycklig situation med fruktansvärda effekter för både människa och miljö, men frågan är mycket komplex. Juridiskt är det inte möjligt för att gå in och agera i denna fråga, eftersom våtverksslammet finns i just . Oavsett de juridiska aspekterna är det inte heller säkert att det skulle vara lämpligt miljömässigt att gräva upp de här massorna och transportera dem för hantering i . Det skulle i så fall behöva göras någon form av teknisk utredning av hur slammet bäst bör hanteras för att minimera riskerna för spridning av farliga ämnen. Det är också väldigt viktigt att beakta att det tyvärr finns många exempel på att avfall från hamnat i utvecklingsländer. Det är väldigt beklagligt att frågan om sanering inte har kunnat lösas, men det är inte regeringens ansvar. Vi är däremot alltid öppna för dialog och samarbete i andra miljöfrågor med , precis som med andra länder. undertecknade till exempel 2016 ett bilateralt avtal om en hållbar gruvnäring, vilket löpte ut . Från svensk sida finns det ett intresse av att förnya detta. 66 (V): Jag fick inte svar på mina frågor, så jag tänker snart upprepa dem till ministern. Jag vill understryka för kammare att den domstolsprocess som ministern hänvisar till, och där domen blev att fallet preskriberades för att det gått så , var en civilrättslig process. Staten ansvar omfattas inte av det domstolsbeslutet. Relationen mellan staten och staten är något helt annat. Det var därför jag ville veta från ministern om ministern eller regeringen fått någon propå från den chilenska staten – från myndigheter eller direkt från regeringen – om hjälp med att hantera det här miljöfarliga avfallet genom att antingen sanera det på plats eller återbörda det hit till och sanera det här. Har det kommit någon sådan förfrågan från , – ja eller nej? Min nästa fråga föranleddes av ett citat från dåvarande miljöminister , som uttryckte att regeringen var beredd att bistå med att hantera det här miljöfarliga avfallet ifall det kom en sådan formell begäran från . Per sa också att någon sådan formell begäran ännu inte hade kommit. Detta sas , därav min fråga. Min första fråga var alltså om det kommit någon sådan formell begäran från under det här året. Min andra fråga var om det som Per sa här i kammare fortfarande gäller. Om det kommer en sådan formell begäran, är berett att bistå , ta ansvar för det här miljöfarliga avfallet och även ta ansvar för de åtminstone 12 000 personer som har drabbats i form av cancer, andra sjukdomar och till och med dödsfall på grund av det svenska miljöfarliga avfallet? Jag tycker att det är lite intressant att klimat- och miljöministern pratar om samarbete med i andra miljöfrågor, även gruvrelaterade frågor. Då måste jag fråga klimat- och miljöministern: Hur bra tror klimat- och miljöministern att det samarbetet kan gå när vi inte tar ansvar för våra gamla försyndelser? Borde vi inte sopa rent framför egen dörr innan vi börjar hoppas på att ta vårt samarbete till högre höjder? Jag tror även att den här frågan är lite viktigare än att bara handla om svenskt miljöfarligt avfall som dumpats i ett då fattigt land som dessutom var en diktatur. Jag tror att hela världen följer den här processen och vill veta vad en miljöföregångare som gör i frågan. Ifall inte vi i tar vårt ansvar för det här giftiga avfallet, vad sänder vi då för signaler runt till resten av världens länder? De kommer självklart att tolka det som: Om inte tar ansvar för vad de skitar ned med behöver inte vi heller ta vårt ansvar. är det hög tid för miljöansvar, klimat- och miljöminister ! Var vänlig och svara konkret på mina frågor! 67 Klimat- och miljöminister (S): Jag redogjorde i mitt interpellationssvar för hur den ser på situationen. Naturligtvis beklagar vi situationen och anser att det är olyckligt att den över huvud taget uppstått. Dessvärre finns det otaliga förorenade områden runt om i världen som kräver sanering och återställande. Det viktiga här är att jobba aktivt och driva på för en säker hantering av just kemikalier och avfall globalt och att stärka länders institutionella kapacitet när det gäller denna typ av frågor. Den situation vi nu diskuterar uppstod på grund av ett enskilt företags agerande . Det är givetvis beklagligt att frågan om sanering inte har kunnat lösas, men det är inte regeringens ansvar. Vi är givetvis alltid öppna för dialog och samarbete i andra miljöfrågor med , precis som med andra länder, och vi hade tidigare ett avtal med den chilenska regeringen om en hållbar gruvnäring. Det löpte ut , men vi är intresserade av att föra en dialog med den chilenska regeringen som leder till att avtalet kan förnyas. Regeringen har som sagt konstaterat i sitt svar till FN:s specialrapportörer, som nämnde, att det för exporten av våtverksslammet inte uppställdes några krav på exportlicens från svenska myndigheter eftersom material med metallinnehåll, liknande våtverksslam, då inte klassificerades som farligt avfall. När exporten genomfördes fanns inte heller några specifika rekommendationer från angående export av avfall som inte klassificerats som farligt avfall. Därför har regeringen ingen anledning att vidta de åtgärder som rör våtverksslammet som krävs i brevet från FN:s specialrapportörer. Det är det svar vi har lämnat på denna fråga. Frågan huruvida skulle kunna ge bistånd till för att sanera, efterbehandla eller på annat sätt åtgärda området på plats i har också rests. Det är viktigt att säga att inte har fått någon formell förfrågan från om bistånd. är inte heller ett utvecklingsland och har ingen möjlighet att få biståndsfinansiering från Sida. Regeringen är givetvis oerhört angelägen om att inte ska hamna i liknande situationer igen. pågår ett arbete inom EU för att införa ytterligare restriktioner så att farligt avfall inte kan exporteras till tredjeländer som saknar kapacitet att ta hand om det. Denna fråga har hanterat i den gröna given och i handlingsplanen för cirkulär ekonomi. driver på dessa frågor, både inom EU och globalt. Vi verkar också för ett ambitiöst genomförande av detta, precis som vi gör i det internationella kemikalie- och avfallsarbetet. 68 (V): hänvisar till länders bristande institutionella kapacitet när det gäller att hantera stora miljöproblem. Låt mig därför påminna om vår tidigare debatt om vikten av att kriminalisera storskalig miljöförstörelse, ekocid. Det här är ett exempel på där detta skulle ha gjort det lättare att driva en process. Det är också intressant när ministern talar om en situation som har uppstått. Nej, det är en situation som har skapats av att ett svenskt gruvbolag medvetet har dumpat miljöfarligt avfall i ett dåvarande fattigt utvecklingsland som leddes av diktatorn . Givetvis har det yttersta ansvaret för detta, och ministern får gärna svara på vilka åtgärder hon har vidtagit för att ska ta ett större ansvar. Detta har tyvärr avgjorts i domstol, men har fortfarande ett ansvar internationellt gentemot den chilenska staten och det chilenska folket. Jag upprepar därför min tidigare fråga: Om det kommer en formell förfrågan från , från chilenska myndigheter eller direkt från den chilenska regeringen, om att ska ta ett större ansvar än för detta miljöfarliga avfall – sanera det på plats eller ta det till och sanera det här samt ge kompensation och upprättelse till de tusentals som har drabbats – är då berett att bistå med detta? Ja eller nej? Den tidigare miljöministern var som sagt beredd. Frågan är om den nuvarande miljöministern är beredd att bistå i detta? 69 Klimat- och miljöminister (S): Låt mig vara väldigt tydlig: Nej, det har inte inkommit någon sådan förfrågan från den chilenska regeringen. Avseende regeringens eventuella ställningstagande anser jag att jag var väldigt tydlig i mitt inledande svar. Vi håller inte med om att eller nation har någon skyldighet att åtgärda denna situation. Jag kan konstatera att det har genomförts en rättsprocess gällande ansvar, och som regeringsföreträdare kan jag givetvis inte uttala mig om de juridiska överväganden som ligger bakom dessa domar. Det har dock varit rättsprocesser i både och . har haft kontakt med för att beskriva hur mandatet för FN:s specialrapportörer ser ut och hur dessa rapportörer normalt sett brukar agera i en process, det vill säga att de är oberoende och att regeringen inte har någon insyn i hur de väljer frågor att ta upp eller hur de väljer att gå till väga i enskilda ärenden. I samtalet förklarades också att givetvis inte kan ge någon rekommendation till ett privat företag om hur det ska göra med anledning av en process som den aktuella. Vi har som sagt normalt sett en mycket aktiv dialog med och samarbetar i miljöfrågor. Det ser vi fram emot att fortsätta att göra. Låt mig konstatera att den situation som har uppkommit är djupt olycklig. Tack för debatten! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 15 Svar på interpellation 2021/22:527 om det bohuslänska miljövärdet 70 Klimat- och miljöminister (S): har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att säkerställa att den bohuslänska miljön och dess naturvärden bevaras om planerna på vindkraftverk förverkligas. Att skapa jobb genom att driva på klimatomställningen är en av regeringens främsta prioriteringar. Vi vill att klimatinvesteringar och framtidens jobb ska hamna i och inte försvinna till andra länder. Därför verkar regeringen för att öka den inhemska produktionen av el. Vindkraft är det snabbaste och billigaste sättet att öka elproduktionen. Potentialen för vindkraft långt ute till havs är enorm. För att snabba på utvecklingen beslutade regeringen om första havsplaner, som möjliggör områden för energiutvinning motsvarande 20–. fick i uppdrag att tillsammans med andra berörda myndigheter peka ut lämpliga områden för att möjliggöra ytterligare elproduktion till havs. Uppdragsmyndigheterna ska verka för samexistens och samverkanslösningar mellan energiutvinning och kulturmiljövårdens, naturvårdens, sjöfartens, totalförsvarets respektive yrkesfiskets intressen när dessa har anspråk i samma havsområden. Utifrån myndigheternas underlag ska Havs- och vattenmyndigheten föreslå ändringar i havsplanerna. Syftet med havsplanerna är att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling genom att förena näringspolitiska mål, sociala mål och miljömål. Havsplanerna ska också främja samexistens mellan olika verksamheter och användningsområden. Planerna ska ge vägledning till myndigheter och kommuner vid planläggning och prövning av anspråk på användning av området. För att bygga havsbaserad vindkraft krävs tillstånd enligt eller enligt lagen om ekonomiska zon. Vilken lag som blir tillämplig beror på var i havsområdet vindkraften ska placeras. I båda fallen ska verksamhetsutövaren genomföra en miljöbedömning och ta fram en miljökonsekvensbeskrivning om miljöpåverkan bedöms bli betydande.