prot · H90953 · 2022-01-14 00:00:00 — Regimen begår systematiskt övergrepp mot de mänskliga fri- och rättigheterna. Förföljelsen av etniska minoriteter ökar. Uigurer diskrimineras, frihetsberövas och sätts i interneringsläger, där de utsätts för tvångarbete, tortyr och steriliseringar. Regimen har ignorerat de internationella överenskommelserna kring och monterat ned demokratin där. Människor som står upp för sina allra mest grundläggande rättigheter fängslas. Kinesiskt stridsflyg hotar regelbundet demokratin . Behövs det fler skäl så är kidnappningen av den svenska medborgaren ett. Hoten mot svenska politiker och mot svenska journalister är ytterligare skäl. Behövs det ännu fler skäl kan jag säga att chefen för i ett pressmeddelande som publicerades säger att bland annat utgör ett av de största hoten och att intensifierat sin säkerhetshotande verksamhet. Listan med skäl för att genomföra en diplomatisk bojkott av begränsas egentligen bara av talartiden här i kammaren. 54 Statsrådet (S): Först vill jag be om ursäkt för att jag kallade honom . Jag ber om ursäkt för det. Det var fel. Tyvärr står det bara ett namn här, men jag borde ändå ha känt till att heter och inget annat. Jag ber om ursäkt för detta. Däremot, fru talman, är det något som skorrar väldigt falskt i den här diskussionen. När och sitter i regeringsställning är det enda riktiga att åka till och delta med pompa och ståt. Och när och sitter i opposition är det fel att vara hemma från spelen i för att man anger fel skäl. Man har inte ens orkat med att följa hela rapporteringen i pressen. Ännu mer falskt, fru talman, skorrar det när man säger: 2008, det var ju länge sedan. I inlägget innan sa : borde man ha gjort det här. Men uppenbarligen var det inte så långt tillbaka som 2008. Låt mig ändå för kammarens gottfinnande säga att den kinesiska revolutionen och enpartistaten tillkom 1949. Det är innan den moderata och kristdemokratiska regeringen valde att skicka sin idrottsminister till för att vara med och, med era egna ord, legitimera den demokratiska diktaturen. Lite mer stringens hade man kanske kunnat önska av två partier som aspirerar på regeringsmakten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 11 Svar på interpellation 2021/22:222 om regelverk för arbetskraftsinvandring 55 Statsrådet (S): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att gå vidare med något av de förslag som , har presenterat i en debattartikel. Han har också frågat om jag avser att ta några initiativ för att stoppa möjligheten till så kallade spårbyten. Många av de problem som finns med det svenska systemet för arbetskraftsinvandring skapades av . Genom att tillåta arbetskraftsinvandring inom yrken där det inte råder brist på arbetskraft öppnade den moderatledda regeringen för ett omfattande missbruk av systemet. Den utredning om arbetskraftsinvandring som avslutade sitt uppdrag konstaterar att problemen med missbruk är betydande och mycket allvarliga. Det handlar bland annat om lönedumpning, grov ekonomisk brottslighet och människoexploatering. Missbruket av systemet utgör också ett hot mot den sunda konkurrensen i alla branscher där det förekommer. Regeringen har därför föreslagit åtgärder för att skärpa reglerna för arbetskraftsinvandring. Det handlar bland annat om införande av bindande anställningsavtal, utökade kontroller av anställningsvillkoren och ett försörjningskrav för arbetskraftsinvandrare som vill ta med sig sin familj till . Det är viktiga steg för att komma till rätta med de problem vi ser med missbruk av systemet och utnyttjande av utländska arbetstagare. Avslutningsvis, fru talman, vill jag påpeka att det var som införde möjligheten till så kallade spårbyten. Jag konstaterar att regeringen kommer att presentera fler förslag på förändringar av regelverket för arbetskraftsinvandring under det här året. 56 (M): I min interpellation tar jag upp sju konkreta förslag förutom ytterligare förslag i texten. När jag läser interpellationssvaret känns det som att gå tillbaka till yngre dagar. Jag är inte så gammal, men jag har ju likt statsrådet varit med i ett ungdomsförbund. Svaret här är ungefär på den nivån: I stället för att prata om sakfrågan blir det en historiebeskrivning gällande vems fel det var och vem som införde detta – som om ingenting har hänt fram till . Jag noterar också att statsrådet är lite stridslysten. Det är ; han är på gott humör. Men jag hoppas att vi också kan ha en god och saklig debatt. Det stämmer att det var alliansregeringen som liberaliserade arbetskraftsinvandringen. Det fanns orsak till det, för det var i princip omöjligt att komma till om man inte var asylsökande. Det var liksom bara ett fåtal som fick möjlighet att komma och arbeta i . Det ser vi gällande dagens integrationsproblem när det kommer just till gruppen asylsökande. Arbetskraftsdeltagandet är väldigt lågt. Integrationsproblemen är stora. Vi kan inte heller säga att det inte finns problem när det kommer till arbetsrelaterad invandring. Det är därför vi har gjort vår hemläxa. Men det har gått . Vi är inne på åttonde året då inte sitter i regeringsställning. Moderata samlingspartiet har lagt fram konkreta förslag på hur olika partier tillsammans i den här kammaren kan se till att få ordning på svensk arbetsmarknad. Då är det kanske inte läge för en historiebeskrivning av vem det var som genomförde den nuvarande lagstiftningen. De som har suttit vid makten och lägger fram förslag till kammaren är ju regeringen, och vad jag vet är det Socialdemokraterna som har suttit vid regeringsmakten . Vi är inne på åttonde året. Det handlar om att stoppa kompetensutvisningarna. Ska hårt arbetande invandrare som väljer att komma till och betala skatt utvisas på grund av att man kanske har missat att ta ut en semesterdag eller att arbetsgivaren har betalat ut några kronor i felaktiga utbetalningar? Ska de utvisas som vi har människor som begår grova brott, till exempel våldtäkt och dylikt, men som inte blir utvisade utan får stanna i av andra skäl efter att de har suttit av sitt straff? Det handlar också om att få stopp på arbetskraftsinvandring där det finns fusk och missbruk, till exempel i låglöneyrken som personliga assistenter. Vi behöver också ett höjt lönekrav. Det är de här frågorna jag vill diskutera med statsrådet. Hur kan vi se till att myndigheter kan ta bort sekretesshinder så att de inte behöver genomföra arbetsplatsinspektioner tillsammans utan kan utbyta sekretessbelagd information direkt med varandra? Vi vet ju att det är resurskrävande. Ett annat exempel är att ta bort möjligheten till spårbyte. Jag välkomnar statsrådet till en riktig debatt i stället för att vi ska prata historiebeskrivningar och dylikt. 57 Statsrådet (S): säger att skälet till att lade fram den katastrofala ordning vi har i var att det kom för få till . Men skälet till att det kom få arbetskraftsinvandrare till var ju att vi hade en arbetskraftsprövning. Därför kunde vi inte få folk som personliga assistenter, städare eller diskare till , eftersom det fanns gott om arbetskraft i . Den prövningen rev ned. säger sedan att Socialdemokraterna har styrt och kunde ha ändrat på det här. Men problemet, fru talman, är ju att har hindrat det. har under huvuddelen av röstat ned de förslag som har lagts fram för att reda upp i den här situationen. Det kan man se i utskottsbetänkande efter utskottsbetänkande. Exempelvis har varit väldigt kritisk mot de socialdemokrater som har vågat ifrågasätta de förslag som drev igenom. Så till de förslag som hellre vill diskutera – fine with me! I princip alla de förslag som tar upp är förslag från någon utredning som regeringen har tillsatt. Några av förslagen har vi redan gått fram med, till exempel för att stoppa kompetensutvisningar. Vi kräver också bindande krav på anställningsavtal, ökade kontroller och försörjningskrav för arbetskraftsinvandrare. De krav som vi ännu inte har gått fram med är föremål för remiss från utredningen. Remisstiden går ut , så när vi har fått in remissförslagen ska jag naturligtvis återkomma även till dem. Jag kan dock säga så mycket att jag ser framför mig att vi kommer att gå fram med huvuddelen av de förslag som utredningen har lagt fram. 58 (M): I valet fick 23–, och 2018 backade vi till . har inte majoritet i den här kammaren. Det har inte Socialdemokraterna heller. Skälet till att Socialdemokraterna inte har gått fram med dessa lagförslag och inte höjt tonläget är att man har suttit i tillsammans med . när man har frikopplat sig från – ojojoj! Då är det hårdare tag! Det är hårdare tag mot gängkriminalitet. Plötsligt är man för kärnkraft. ska man skruva till och vända på varenda sten. Detta borde man ha gjort 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 och 2021 – inte när det är valår. Om statsrådet kommer med skärpta krav för att reglera arbetskraftsinvandringen välkomnar jag det. Vad jag vill påminna statsrådet om är att Socialdemokraterna inte har majoritet i riksdag. Ska man få igenom ett lagförslag måste man i stället komma till riksdags kammare och förhandla med de partier man ligger närmast i de här frågorna. Det är vi, det är och det är , och detta är statsrådet väldigt medveten om. Visst kommer regeringen att lägga fram en proposition, men den kommer självklart att förhandlas i utskottet. Vi har presenterat de förslag som tas upp i bland annat interpellationen och den debattartikel jag hänvisade till. Det handlar någonstans om att se till att gå från ord till handling – vi måste ha höjda lönekrav – men också om att se till att myndigheter kan prata med varandra. Jag tänker inte gå in på debatten om statsministern och fördjupa mig i den diskussionen, men det kan möjligtvis vara så att månatligen har fått in pengar på ett skattekonto men att de, eftersom deras system inte pratar direkt med , inte har fått någon signal om att vederbörande har ett utvisningsbeslut. I och med att systemen inte pratar med varandra eftersom det finns sekretesshinder – som statsministern sa i förutsätter det att myndigheterna tillsammans gör en arbetsplatsinspektion, men det har inte skett på det här företaget – går det inte heller någon signal till gränspolisen för att den ska kunna verkställa utvisningsbeslutet. Detta visar hur vårt skuggsamhälle ser ut. Därför är det bättre att regeringen lägger fram ett förslag som accepteras i utskottet, det vill säga att Socialdemokraterna kan få majoritet i utskottet tillsammans med , . Men då gäller det också att vara lite ödmjuk och att man vill lösa sakfrågan. Statsrådet tog även upp möjligheten till spårbyte. Det är ingen hemlighet att Socialdemokraterna vill ta bort den möjligheten, men skälet till att man inte tog bort den är något som heter januariöverenskommelsen. är ju för att behålla spårbytet, och och var de som motsatte sig höjda lönekrav. Men januariöverenskommelsen finns inte kvar, och går vi in i en valrörelse. Allt behöver dock inte bli en strid. Låt oss bli överens om detta, och när det gäller det vi inte är överens om – låt oss bjuda upp till en match där väljarna avgör vem som ska styra det här landet efter ! 59 Statsrådet (S): Politik är en skön konst, och är en duktig politiker. Men jag undrar om han här inte försöker sig på ett mästerstycke som åtminstone jag imponeras av: Han kritiserar regeringen för att vi inte tillräckligt snabbt monterar ned den moderata politiken – och för att vi inte monterade ned den moderata politiken då kritiserade oss för det. Det är sanna mina ord ett politiskt mästerstycke. frågar: Varför ändrade ni inte det här 2014? Varför ändrade ni inte det här 2015? Ja, svaret är ju: för att det inte fanns politisk majoritet i . sa ekonomisk-politiska talesperson att arbetsmarknadsprövningen var en protektionistisk arbetsmarknadspolitik, . Hon kritiserade oss socialdemokrater för att vi ville förändra reglerna för arbetskraftsinvandring. Hon sa att det var en protektionistisk arbetsmarknadspolitik. står dock här i talarstolen och frågar: Varför gjorde ni inte det som vi kraftigt motsatte oss att ni skulle ändra? Jag tror ändå att du får ha tålamod med oss, . Det tog för oss att få uppslutning i kammaren för att kunna ändra de felsteg som den moderatledda regeringen gjorde. Jag går vidare till förslagen. verkar det faktiskt som att vi är överens om huvuddelen av dem. verkar ha gjort en omsvängning, och jag välkomnar det. Vi behöver inte bråka om den tid som har varit, utan vi kan titta framåt. Det är rimligt att vi höjer golvet för vad man ska tjäna om man kommer till . Det är rimligt att vi har bindande anställningsbevis. Det är rimligt att man inte kan ha bara en kort deltidsanställning. Jag tycker dock att det även vore rimligt att ställa kravet att det ska finnas ett behov av arbetskraftsinvandring innan människor kommer till , genom någon form av arbetsprövning. Om vi har tiotusentals arbetslösa städare i , varför ska det då vara möjligt att ta hit tusen städare till? De konkurrerar då om löner och om arbetsvillkor, vilket gör att både de som kommer och de som redan är här riskerar att utnyttjas och leva under hemska förhållanden. Därför skulle jag vilja fråga : Om jag nu kan ställa upp på de förslag som för fram, skulle då kunna vara beredda att begränsa arbetskraftsinvandringen till de verksamheter och branscher där den verkligen behövs? Det handlar om it-sektorn och sjukvården, där flera arbetskraftsinvandrare faktiskt gör fantastiska insatser. 60 (M): Jag tar det som en komplimang, och det är första gången jag får en komplimang från ett statsråd. Det blir alltså ett minne jag tar med mig. Statsrådet visar sin talang för att vrida och vända på debatten. Han vill få det till att handla om huruvida kommer att ställa upp på villkoret om arbetsmarknadsprövning. Jag kommer inte att sköta förhandlingen, men inställningen från är att det är bättre att ha ett högt lönekrav. Då slår vi undan de branscher som statsrådet tar upp, till exempel städbranschen och dylikt – låglöneyrken där vi har en arbetskraft som inte arbetar utan lever på bidrag. Man kan då få den inhemska arbetskraften att utföra de jobben. Jag ska dock inte förlänga den här debatten. Jag vill tacka statsrådet, som har sagt att regeringen kommer att komma med ett lagförslag . Det kommer att komma till utskottet, och vi kommer att vrida och vända på varenda sten. Det finns en politisk majoritet; den enda skillnaden nu är att Socialdemokraterna är det enda partiet i regeringsställning. Det är alltså bara socialdemokratiska ministrar som ska skriva under det här förslaget innan det kommer till kammaren, så man behöver inte käbbla med . Förhoppningsvis får vi alltså ett lagförslag på bordet, och vi kommer att komma med våra inspel. Som statsrådet vet finns det tre partier i utskottet som är överens, så det blir förmodligen de tre partierna regeringen kommer att få förhandla med. 61 Statsrådet (S): Naturligtvis var det beröm av och ingenting annat. Jag tackar för replikeringen av det berömmet, får jag väl säga. Jag ser fördelarna med att höja lönegolvet på det sätt som och ger uttryck för. Problemet är att det inte räcker för att komma till rätta med missförhållandena. Vi ser nämligen att väldigt många av dem som utnyttjas under slavliknande förhållanden inte får de löner som står på anställningsbeviset. Det är alltså en bra början, men ska man komma till rätta med problemet tror jag att man även måste komplettera med någon form av arbetsmarknadsprövning. Det kan ske mellan parterna, eller det kan ske av en myndighet. Det kan ske på många olika sätt, och jag är beredd att diskutera med på vilket sätt det skulle kunna göras så att det blir obyråkratiskt och enkelt. Jag tror dock att det vore olyckligt om det moderata nytänkandet slutar vid att vi ändå kommer att ha en stor arbetskraftsinvandring till branscher med väldigt låga kompetenskrav så att vi där fortsätter att ha ett skuggsamhälle och människor som lever under slavliknande förhållanden. Om ändå har börjat sitt nytänkande och lämnat retorik om att vi behöver arbetskraftsinvandring av demografiska skäl och en massa andra saker – samt att det är protektionism att vara emot arbetskraftsinvandring – önskar jag alltså att man klarar den sista biten av nytänkandet och ser att det tyvärr kommer att behövas ännu fler åtgärder för att komma till rätta med arbetskraftsinvandringsproblematiken. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:188 om förändrade betygskrav i svenska 62 Statsrådet (S): har frågat utbildningsminister vad som låg till grund för hennes ställningstagande om att sänka kraven för godkänt betyg i svenska och därtill gymnasiebehörighet. Frågan har överlämnats till mig. Jag vill börja med att tydliggöra att det inte finns några förslag på bordet om att sänka kraven för godkänt betyg i svenska eller för behörighet till gymnasieskolans nationella program. Jag tolkar fråga som att den handlar om den avisering som görs i propositionen Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper (prop. 2021/22:36) om att en utredning ska se över godkäntgränsen och behörighetskraven till nationella program i gymnasieskolan. I propositionen föreslås en ändrad princip för betygsättning som innebär att lärare ska göra en sammantagen bedömning av elevernas kunskaper i förhållande till betygskriterierna, det vill säga att till exempel en högre kunskapsnivå i någon del kan väga upp för en lägre kunskapsnivå i en annan del, så att betyget mer rättvisande kan spegla elevernas kunskaper i ämnet. Detta föreslås för betygen A–D men inte för godkäntnivån, det vill säga betyget E. För att eleven ska kunna få ett godkänt betyg ska samtliga krav för betyget E vara uppfyllda. övervägde om den ändrade principen även skulle kunna gälla för betyget E. Regeringen anser dock att eventuella konsekvenser av en sådan ändring först behöver utredas noggrant. Att utreda frågor om den så kallade skarpa godkäntgränsen och behörighetskraven till gymnasieskolan handlar i första hand om att få mer kunskap om hur utbildningssystemet ska fungera för att alla barn och ungdomar ska få en möjlighet att lära sig så mycket som möjligt och som vuxna få ett jobb, kunna försörja sig och skapa ett gott liv. Jag vill ha en skola där kunskap och bildning står i fokus och där varje elev möts av höga förväntningar och tydliga krav. Jag vill också ha en skola där utslagningen är betydligt mindre än och där utbildning leder till sysselsättning. Det självklara målet är att varje elev ska utvecklas så långt som möjligt och att kunskapsresultaten i den svenska skolan ska fortsätta att förbättras. Eftersom särskilt lyfter fram svenskämnet i sin fråga vill jag betona att kunskaper i svenska språket är en nyckel till utbildning, jobb och att vara en del av det svenska samhället. Av den anledningen har regeringen gett i uppdrag att göra en bred översyn av ämnena svenska och svenska som andraspråk. Uppdraget ska redovisas i vår. Slutligen vill jag understryka att jag ser att gränsen för godkänt betyg i och kraven för behörighet till gymnasieskolan är ett område som är förenat med svåra avvägningar och att för- och nackdelar med olika alternativ behöver analyseras noggrant. Det är just därför det behövs en utredning. 63 (M): Jag vill välkomna statsrådet till den första debatten med mig och som nytt statsråd. Jag lyssnade på inslaget och hörde utbildningsminister öppna upp för eller resonera om – jag är ju från oppositionen och vill vrida och vända för att få till en debatt; det ska jag vara uppriktig med – att sänka kraven för att få godkänt och för att få behörighet till gymnasiet. Vi har haft en ganska stor invandring till , fru talman, och det blir alltmer tydligt hur det ser ut i den svenska skolan. Vi har skolor där varannan elev går ut med ofullständiga betyg. Vi skulle kunna sänka kraven så att de får behörighet, men vad händer då med gymnasieskolan? Vad är det för utbildning dessa individer kommer att få? Det kommer att bli en utbildningsinflation som kommer att leda till att arbetsgivare inte anställer dem. Vi måste ställa högre krav och ha höga förväntningar från dag ett. Kraven för godkänt handlar också om att få en hög lägstanivå. Alla kommer inte att få A. Jag var inte heller en elev som fick A i allting. Jag hade A i några ämnen – eller MVG, som det hette då, och VG. Jag var mitt emellan. Men det handlar också om att ha en hög lägstanivå. De problem vi ser i svensk skola handlar om brist på ordning och reda. Det är stökigt. Kraven är lågt ställda. De som slås ur är de som inte har rätt förutsättningar hemifrån och de som kanske inte besitter talangen att ta in teoretiska kunskaper. Det finns personer som är duktiga när det gäller teoretiska ämnen men mindre bra när det handlar om praktiska ämnen och tvärtom. När det gäller det svenska språket har vi i inte förstått hur komplext det är att lära sig att prata korrekt svenska och att skriva på svenska. Är man född i ska man vara duktig i svenska språket. Jag har själv ett annat modersmål från hemmet, men det språk jag ska vara bäst på är faktiskt svenska. Det är faktiskt på det svenska språket som jag ska kommunicera med mina vänner. Det är på svenska jag ska ta in kunskaper i skolan, och sannolikt är svenska det arbetsspråk jag kommer att använda mig mest av. pratar jag om samhället generellt. Har man inte fullständiga kunskaper i det svenska språket kommer man inte heller att ta in de kunskaper man kan få på matematiklektionerna, på kemin, på fysiken, på bildlektionerna eller i vilket annat ämne som helst. Statsrådet är ny, så jag tänker inte vara hård. Jag får vara lite ödmjuk, och det kommer en valrörelse. Men kan jag få någon försäkran från statsrådet om att kraven inte kommer att sänkas utan höjas? Det handlar ju om att möjliggöra en klassresa – den svenska jämlikhetsresan – för de barn och ungdomar som inte har svenska som modersmål och som bor, lever och verkar i vårt samhälle för att de ska kunna uppfylla sina drömmar och visioner och vara goda samhällsmedborgare. På vilket sätt kommer man att se till att svenska språket kommer mer till gagn för dem än vad det gör i dagens svenska skola? 64 Statsrådet (S): och jag skulle kunna ta i hand på att vi inte ska sänka några krav; det kan jag lova. Däremot finns det en skillnad mellan och mig, och den kanske har med ideologi och grundsyn att göra. Att bara höja ribban utan att ge ökade möjligheter skapar utslagning och sortering. Det har vi sett , då Alliansen införde en läroplan som knappt ens lärarna förstod. Många akademiker har kämpat med att förstå den, och framför allt är det de som inte har akademiker till föräldrar som har farit illa av den. höjdes kraven för att skaffa sig en yrkesutbildning, varför det finns diskussioner om hur man får unga – oavsett om det är svenska, matematik, engelska eller andra ämnen som de inte har godkänt i – att skaffa sig en yrkesutbildning och komma i arbete och egen försörjning. Etablering är alltså den stora frågan. Jag vill fråga dig, , om det då är så viktigt att vi är stenhårda med alla krav för alla yrken. Den andra fråga jag vill ställa är: När expertorganisationer som IFAU, och och även experter inom suicidforskning som och beskriver den utveckling vi har sett och utslagningen från betygssystem, skulle det då inte vara okej att utreda frågan? Är det för en moderat orättvist om någon som är väldigt intresserad av matlagning får bli kock utan att ha godkänt i engelska? Får man bli plåtslagare även om man inte har godkänt i svenska? Är det orättvist? Eller kan vi tänka oss att man när man utbildar sig till kock eller plåtslagare får extra undervisning i just de ämnen man inte hade behörighet i? Det handlar om att skattepengar ska gå till ett utbildningssystem som ger människor förutsättningar att skapa riktiga vuxna liv. Vi måste förstå att vissa når målen men andra först . Det system Alliansen skapade ledde till väldigt mycket utslagning. Ni får ingen yrkesutbildning, sa man. Det är därför vi nu ser en möjlighet för kriminella att lätt rekrytera unga utan yrkesutbildning. , som jag var ledamot av, har lagt fram väldigt många förslag.