prot · H90987 · 2022-03-24 00:00:00 — Vi måste behålla kunskapskravet, enligt EU-direktivet och enligt . Vi måste se till att alla skogsägare har en aktuell skogsbruksplan som kan kompletteras med naturvärdesinventering och kulturminnesinventering. På så sätt behöver man inte inta den allvarliga rollen som skogsägare vid varje enskild avverkning. Skogen är förstås viktig för skogsnäringen. Jag besökte , som tillverkar skogsbruksmaskiner. Det är en otroligt intressant ny fabrik. Från säljer vi skogsbruksmaskiner som ska avverka skogen i – visste ni det? Jag besökte också SLU, träffade i och var på SCA:s nya pappersfabrik i . Skogen är viktig för skogsnäringen, men den är också viktig för besöksnäringen och rennäringen. I skogen, liksom i all natur, finns allemansrätten. Skogen är skogsägarnas, men skogen är också vår allas. Jag har en skog som jag kallar min, i i . Men, fru talman, det är också din skog. Du kan utan att fråga om lov gå in i den skog jag äger och plocka blåbären. Du kan titta på lavskrikan som vill ha korvbiten på din macka. Du kan titta på älgkalvarna som stötts bort av sin mamma och som är lite onödigt nyfikna. Du kan inventera lavar, mossor och växter på min mark om du är intresserad av det. Du kan rapportera de ovanliga fynd du gör till floraväktare eller till Artportalen. Allemansrätten måste skyddas från . lägger fram ett förslag som inskränker allemansrätten. Det vill är att en fågelskådare, en botanist, en mykolog, en lavkännare eller en person som tittar på insekter ska förbjudas att inventera arter i skogen utan att markägaren har godkänt det. Det här förslaget röstas ned av . har ett annat förslag från röstats ned. Det handlade om att systematiskt gå igenom och upphäva naturreservat som inte anses vara tillräckligt skyddsvärda för att på så sätt frigöra mer skogsråvara till industrin. har lyckats samla en majoritet kring sitt moderata förslag under benämningen flexibla skyddsformer. Jag vill rikta ett varningens ord till er i miljörörelsen: Om någon börjar prata om flexibla skyddsformer, knyt inte näven i fickan! Skriv en insändare och en tweet! säger att de inte vill se fler skyddade skogar i . De säger att om ett nytt naturreservat ska komma till måste ett annat tas bort. Ambitionen från är att inte skydda större arealer. FN:s klimatpanel hade i sin senaste rapport fokus på klimatförändringarnas effekter. För att skogsekosystemen ska klara klimatförändringarna behöver den ekologiska motståndskraften öka. Det är väldigt viktigt att vi förbereder oss, så att vi inte får skogsbränder, torka och skadeangrepp i större utsträckning. Brukandet av skogen måste därför klimatanpassas, så att skogen fortsatt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden bibehålls och stärks. Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillig-het som grund har en rapport om just klimatanpassning där man skriver: ”Färre stora hyggen innebär till exempel både en minskad risk för vattenrelaterade skador nedströms och en större variation på landskapsnivå till nytta för biologisk mångfald och friluftsliv.” vill också begränsa kalhyggen, både till storlek och till antal. Det behövs för att klara klimatanpassningen av skogen, för att värna markens kolinlagring, för den biologiska mångfalden och för friluftslivet. behöver ett mer variationsrikt skogsbruk, och det behövs fler aktiva skogsägare. Hyggesfria metoder kan vara en viktig strategi affärsmässigt, miljömässigt och för klimatanpassningen. Både och har förordat en översyn av skogsvårdslagen utifrån behovet av klimatanpassning. Myndigheterna konstaterar att i princip alla åtgärder inom skogsbruket påverkar risken för erosion, ras och översvämningar. Det kan skada järnvägar, blockera vägar och förstöra elledningar och fibernät. Det finns omkring en halv miljon hektar sådana områden i landet, och kunskapen om riskerna är generellt för dålig. Vi skulle vilja se starkare satsningar på klimatanpassning av skogen. Det behövs också en grönare skogsvårdslag som leder till större naturhänsyn i skogsbruket och till att miljömålen nås. En bevarad biologisk mångfald är i sig ett viktigt verktyg för att klara klimatutmaningen. Ju bättre klimatanpassad skogen blir, desto mindre behöver de framtida avverkningarna påverkas av olika skador och angrepp. Enligt för biologisk mångfald ska av hav och land skyddas . Det är ett mål som står bakom. Flera delar i den proposition som vi debatterar är kopplade till de satsningar som regeringens förslag till budgetproposition innehöll. gick inte den propositionen igenom, eftersom gjorde gemensam sak med , . Om det inte finns några budgetmedel till den inriktningsproposition som vi har framför oss är det naturligtvis svårt att genomföra de bärande delarna av propositionen. Därför har vi en reservation från där vi anser att regeringen måste återkomma med ett förslag om hur åtgärderna ska finansieras. Det här handlar inte bara om de 2 miljarder extra som behövs för att skogsägarna ska kunna skydda sin mark. Det är 700 skogsägare i som har avtal med staten men inte får pengarna. Det är ett problem för äganderätten att ägarna inte får betalt när de har ingått ett avtal med staten. har sett till att det är så. Det är också ett problem att de förslag som finns i propositionen om rådgivning, både rådgivning för ökad tillväxt och rådgivning för hyggesfritt skogsbruk, inte kan gå igenom eftersom pengarna är borttagna ur budgeten. Förslagen i skogspropositionen kan inte genomföras med den ekonomiska ram som antagit. Det innebär att stärkt äganderätt och ersättning till markägare, ökade kunskaper, möjlighet till skydd av naturvärden, mer förmånliga skattevillkor, väntansavtal, biotopskydd, nationalparkssatsningar, rådgivning för hållbar tillväxt, rådgivning om betesskador, ersättning för naturvårdsavtal och skötsel av naturreservat inte kan genomföras. Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillig-het som grund Den stora frågan om att öka skogsägarnas rättigheter handlar inte om att de frivilligt skulle välja mellan att skydda värdefull natur och att inte göra det. Den stora frågan om äganderätten handlar om huruvida skogsägarna ska ha möjlighet att få betalt när de gör naturvårdsinsatser och om de ska få rätt till rådgivning. Den stora frågan handlar om de små skogsägare som står emellan när tagit bort pengarna ur budgeten. Propositionen är framförhandlad mellan Socialdemokraterna, . Vi står bakom det som sägs. Men vi är väldigt ledsna över att pengarna saknas när vi nu ska stärka äganderätten för skogsbrukarna. 113 (M) replik: Det är fantastiskt att väljer att lägga halva sin anförandetid på att prata om . Det visar att har inflytande i svensk skogspolitik. Det sas att Socialdemokraterna skulle lyssna mer på . Det tycker jag inte. Men jag befarar att så tyvärr kan bli fallet igen efter valet om Socialdemokraterna blir så pass stora att det kan närma sig en regeringssituation. Så tror jag dock inte att det blir. gjorde gemensam sak med , . Ja, och det var jättebra att de gjorde det. De borde ha gjort det mycket oftare, särskilt i skogsfrågor. Stärkt äganderätt, fru talman, handlar inte om att staten har pengar att lösa in privata markägares skogar med. Om staten inte har pengar i sin budget kan man heller inte lägga beslag på privata skogsägares marker. Det är precis det vi moderater vill åstadkomma när vi tar bort extrapengar. Det sas felaktigt, fru talman, att det saknas pengar till dem som redan ingått avtal. Dem fanns det pengar till i budgeten, precis så mycket som äskade. Vi tog bort pengar för att undvika att extra mark skulle tas ur produktion. I enskilda budget, som vi lade fram före förhandlingen med och , har vi väldigt mycket pengar för att sköta just skyddad natur. Där är det också konstigt att göra ett påhopp på . Jag undrar hur vi ska kunna öka skogsproduktionen med det sätt resonerar på i den här kammaren. 114 (MP) replik: Jag tackar för dessa viktiga frågor. har lovat att skogen ska vara en viktig fråga i valet . När man har vunnit valet, som önskar, ska man göra om hela skogspolitiken – trots att vi nu brett har kommit överens om en skogspolitik. Till stora delar har även oppositionen gått med på den och inte röstat för avslag. Där det finns värdefull natur ska den skyddas, har ni till och med skrivit under på att ni vill. Det har ni inte röstat emot här . När det gäller pengarna till skogsägarna var det inte alls så att pengarna fanns i budgeten . Ja, det fanns en liten del som hade äskat. Men var ju också med på att en stor del av pengarna till skogsägarna skulle ligga i budgetpott – 2 miljarder, närmare bestämt, och det är 700 skogsägare i hela landet som väntar på att få ersättning och som har ingått avtal på frivillig basis. Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillig-het som grund Det här med frivilligt formellt skydd kan låta som något nytt, men det är egentligen bara en beskrivning av hur det har varit redan tidigare. Det är ingen från staten som tvingar en markägare att göra ett avtal. Men däremot har markägare med nyckelbiotoper inte har kunnat avverka dem för att marknaden ställer detta krav. Då har staten sagt att man kan gå in och göra naturreservat, men finns inte pengarna. 115 (M) replik: Skogspolitiken kommer inte att behöva göras om om vi efterlever den skogspolitik vi faktiskt tog beslut om 1993. Den vilar på lika delar naturvård och produktion, något svenska skogsägare sköter förträffligt bra, vilket vi sagt . De kombinerar hög produktion med biologisk mångfald. kan skydda ny natur när det är höga naturvärden, men som vi säger i tillkännagivandet anser vi också att man kan ta bort skyddet om de höga naturvärdena inte finns kvar. Vi vill nämligen inte höja andelen mark som tas ur produktion, för då kommer svensk skog inte att klara av att leverera det som krävs. När det gäller frivillighet och skydd av skog har vi olika syn. Frivilligheten handlar ju om att man inte får avverka om man inte ingår det här avtalet om skydd av natur. Men gör man det får man en peng. Det är alltså snarare en frivillighet under galgen där staten bestämmer. Det är olyckligt att man gör så stor sak av miljö- och klimatfrågorna, för dem hanterar ju svenska skogsägare bra. Givetvis kan man göra förbättringar, men det egentligen vill komma åt är det enskilda ägandet och brukandet, och det gör man i miljöns och klimatets namn. Man gillar inte äganderätten och att privata skogsägare får ta dessa beslut själva. 116 (MP) replik: Jag är inte bara politiker; jag är skogsägare också. Det vore alltså konstigt om jag inte gillade skogsägare och äganderätten. Äganderätten är dessutom grundlagsskyddad. Men det är allemansrätten också. och föreslår här i kammaren att allemansrätten ska inskränkas, och det tycker jag är dåligt. Varför ska inte en ornitolog eller botanist få inventera på min mark och rapportera det till Artportalen? Varför skulle förbjuda det? Det är helt orimligt. ser att det finns en stor möjlighet med den framtida bioekonomistrategin. Men den måste vara cirkulär. Vi måste ha fler långlivade produkter som kan cirkuleras och användas mer innan de blir restprodukter och exempelvis biodrivmedel. Men både och Socialdemokraterna sätter käppar i hjulet för bioekonomistrategin eftersom Socialdemokraterna pausar bränslebytet och vill stoppa det. Jag tycker att det är sorgligt. Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillig-het som grund Det är svårt att förstå att politiker från andra riksdagspartier än inte står upp för bioekonomistrategin fullt ut. Ni har till och med riktat ett tillkännagivande till regeringen om bioekonomistrategin, och ändå vill ni stoppa möjligheten till omställning i klimatpolitiken. Det är skandal. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om byggnaders energi-prestanda § 11 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om byggnaders energiprestanda Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om byggnaders energiprestanda (COM(2021) 802) 117 (M): Jag yrkar bifall till reservationen. Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. Vi måste arbeta kraftfullt för att få ned temperaturhöjningen och för att få ett mer hållbart samhälle. Energitillgångarna är begränsade. invasion av och Putins brutalitet mot det ukrainska folket har tydliggjort att vi måste göra oss oberoende av rysk gas och olja. Det är därför välkommet att EU tar initiativ för att förbättra byggnaders energiprestanda. förslag innehåller en del bra förslag om hur vi kan uppnå ett mer klimatsmart samhälle men också en del andra förslag som vi menar är alltför långtgående. Det är dock inte förslagen i sig vi ska besluta om här utan var besluten ska fattas. Är det EU som är bäst lämpat att besluta om svenska fastigheters renoveringstakt, eller är det en nationell angelägenhet? Beslut på EU-nivå ska fattas när det krävs för att uppnå det eftersträvade resultatet. Vi moderater anser att så inte är fallet här. De förslag som kommissionen för fram är alltför långtgående för att ligga på EU-nivå. Dessa förslag bör hanteras på nationell nivå. länder har kommit olika långt när det gäller att energieffektivisera sina byggnader. Vi ska vara stolta över att ligger i framkant. Andra länder har en lång väg att gå innan de kommer dit där vi är . Vi välkomnar därför att det läggs fram förslag på hur renoveringstakten kan öka, och även vi anser att det behövs mål för nollenergibyggnader. Men, fru talman, dessa renoveringsplaner och mål ska beslutas av de länder där arbetet ska göras med respekt för olika länders olika förutsättningar och inte minst för fastighetsägarnas äganderätt. Den del av förslaget vi framför allt är kritiska till är den harmoniserade energiklassningen för byggnader. I den delen är förslaget alltför detaljerat. Vi menar att varje medlemsland i större utsträckning bör få utforma sina egna beräkningar för energiprestanda. Kraven på att renoveringar av bostäder och befintliga byggnader ska utföras i en viss takt är kopplat till den nya energiklassningen. Dessa krav är enligt vår mening alltför långtgående. Det bör i princip vara upp till varje medlemsstat att själv bestämma renoveringstakten för det nationella byggnadsbeståndet. Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om byggnaders energi-prestanda Återigen: Eftersom förutsättningarna skiljer sig åt i våra olika medlemsländer är det viktigt att besluten fattas i det land där arbetet ska göras. Att försöka trycka in samtliga medlemsländer i en och samma plan som inte tar hänsyn till våra nationella olikheter kan rent ut sagt bli kontraproduktivt. Med hänsyn till det anförda anser vi att förslaget går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen och att det därmed strider mot proportionalitetsprincipen. Som förslaget nu är utformat ser vi som sagt även en risk för att det skulle kunna göra mer skada än nytta i förhållande till sitt syfte. Detta innebär att vi anser att förslaget inte heller är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Vi föreslår därför att lämnar ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande med den innebörden. 118 (SD): Subsidiaritetsprövning är en prövning av om en fråga är på lägsta möjliga nivå för att uppnå målen och om ingreppet står i proportion till nyttan med att ha en lagstiftning på europeisk nivå. Jag tycker att detta är ett skolboksexempel på när ingreppet i det nationella styrandet är alltför stort och långtgående. Ingreppet gäller inte bara nya byggnader utan även alla befintliga byggnader. Det ska alltså byggas upp ett enormt byråkratiskt register över existerande byggnader och hur dessa ska renoveras framöver för att nå nollemission senast . Om det man vill uppnå är att minska utsläppen från hela byggsektorn så att alla byggnaders miljöpåverkan är motsvarande noll borde det finnas bättre sätt. Detta ska uppnås genom att alla byggnader blir vad man kallar nollemissionsbyggnader, vilket alltså är byggnader som under sin livscykel inte tillför utsläpp. beskriver en nollemissionsbyggnad som en byggnad som under sin livstid kompenserar för den tillförda energin under byggfasen genom att själv tillföra energi. För att detta ska vara realistiskt krävs enligt att byggnaden har extremt låg egen energiförbrukning samt att byggnaden på något sätt själv skapar energi. Detta är extremt långtgående åtgärder, särskilt med tanke på att det inte bara är bostadshus som räknas in utan all bebyggelse och att varje byggnad ska uppnå åtminstone nollutsläpp. För att detta ska kunna ske krävs alltså ett utförligt register över alla byggnader och en längre plan för varje befintlig byggnad. Många byggnader kommer att behöva renoveras i flera steg för att kunna uppnå målen. Eftersom renoveringarna av befintlig bebyggelse ska ske efter nationella renoveringsplaner faller hela tanken med att göra detta på EU-nivå. Därmed borde proportionalitetsprincipen ha trätt in, då ingreppet från EU är alltför långtgående och åtgärderna inte står i proportion till ingreppet. Målet att minska utsläppen kan åtminstone delvis uppnås på annat sätt och framför allt på ett bättre sätt. Det är vi politiker som ska bedöma proportionalitet och subsidiaritet gällande ingreppet, men en majoritet, med regeringen i spetsen, verkar tycka att denna extrema byråkratisering av hela byggnadssektorn är något positivt. Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om byggnaders energi-prestanda I förslaget till och rådets direktiv om byggnaders energiprestanda står uttryckligen att nollemissionsbyggnader inte bör släppa ut växthusgaser, och på ett annat ställe står det att byggnader ska värmas upp utan direkta utsläpp. Frågan är hur alla veduppvärmda byggnader då kommer att drabbas. Ett annat mål rör partiklar som kommer ut i luften. Det är givetvis ett problem om det sker i storstadsområden, men byggnader i inland och i tätaste skogar drabbas av exakt samma regelverk från EU. Kommer de regler som slutligen beslutas av EU:s byråkratiälskande politiker att ta hänsyn till svenska förhållanden och vår tradition av vedeldade kaminer och kakelugnar? har ett stort och rikt kulturarv i våra byggnader. Dessa mycket gamla och fina byggnader ska alltså enligt direktivet renoveras till nollemissionshus , även K-märkta och andra unika byggnader. Man kommer kanske att kunna göra vissa mindre undantag, men erfarenheten är att regeringen sällan utnyttjar den möjligheten. Och om de gör det sker det mycket sparsamt, till skillnad från andra länder, som gärna drar undantagen till sin spets. Om det skulle vara befogat att göra detta på EU-nivå borde det givetvis ha utgått från hela EU:s byggnadsbestånd, och de sämsta byggnaderna i EU borde ha åtgärdats först. Enligt det liggande förslaget ska varje land åtgärda av sina ur energisynpunkt sämsta byggnader. Det betyder att de länder som har bäst utgångspunkt och redan har gjort mycket kommer att straffas. De ska åtgärda en lika stor andel av bostadsbeståndet som de länder som har sämst utgångsläge. Det är alltså inte bästa miljönytta som styr, och därmed faller själva poängen med att EU ska vara övergripande instans. Vår uppfattning är att detta kan varje land göra självt, utan den byråkratiska vägen via EU. Den extrema byråkrati som kommer att uppstå när alla byggnader ska klassas in i ett energiklassystem och bedömas från A till G får mig att tänka på den mardrömsbyråkrati som EU har skapat på jordbruksområdet. vill man förstöra byggsektorn med liknande extrema byråkratiska lösningar. Klassningen A till G är varierar dessutom mycket mellan olika medlemsländer, och vad är poängen med ett gemensamt regelverk om klassningen inte är lika? Klass G är alltså de 15 sämsta procenten i varje land, inte de 15 sämsta procenten i EU. byggnader i klass G kan alltså mycket väl motsvara en mycket högre klassning i ett annat land. Ändå ska de renoveras. Därmed försvinner hela den eventuella nytta som skulle kunna finnas med att förslaget hanteras på EU-nivå. Det som däremot kommer att hända är att människor drar sig för att göra renoveringar när byråkratin får kostnaderna att skena. infördes klimatdeklarationer för nya byggnader, och det är givetvis ett sätt att vänja in branschen. Uppdraget att utreda en utvidgning av klimatdeklarationerna och införa gränsvärden är redan skickat till . Så bråttom har och regeringen att få till denna byråkratisering att de inte ens inväntar den demokratiska hanteringen. Hur regeringen och EU ska få människor att faktiskt genomföra energibesparande renoveringar när dessa blir avsevärt dyrare och byråkratiskt krångliga återstår att se. Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om byggnaders energi-prestanda Vad som däremot framgår väldigt tydligt när man läser förslaget till direktiv är att det med stor kunde ha genomförts på nationell nivå. Då hade varje land kunnat använda sina förutsättningar för att minska klimatpåverkan från byggsektorn så att den motsvarar noll , helt utan den extrema byråkrati som tvingas på oss från EU. Avslutningsvis, fru talman, måste det konstateras att det finns en bred missuppfattning om att en subsidiaritetsprövning ska avgöra om en fråga är lämplig på EU-nivå. Så är det inte, utan prövningen är till för att se om det är lägsta möjliga nivå. Och det är för mig väldigt tydligt att det inte är lägsta möjliga nivå, särskilt inte då varje land ska klassas nationellt. Jag yrkar bifall till reservationen. 119 (KD): Att minska energiåtgången i byggnader är viktigt ur ett klimatperspektiv. Byggnader står för av den energi som används inom EU, och uppvärmning och kylning av varmvatten står för av det. Vi är nog alla överens om själva grunderna här. Men det är inte detta vi ska diskutera , utan debatten handlar om subsidiaritetsprövningen av direktivet om byggnaders energiprestanda. Det handlar väldigt lite om själva ambitionen eller förslagen i själva direktivet, utan det handlar om huruvida beslutet ska ligga på nationell nivå eller på EU-nivå. Det är viktigt för mig var det är mest praktiskt och effektivt att besluta om en fråga. Det är den nivån som borde besluta om den. Förslaget innehåller krav på att medlemsstaterna ska införa miniminivåer för energiprestanda också för befintliga byggnader. Dessa ska uppnås genom krav på renovering av de byggnader som har sämst energi- och klimatprestanda. Så långt är vi överens. Man skriver också att förslaget kommer att påverka plan- och bygglagstiftningen och regelverket om energideklarationer. För oss kristdemokrater är en nationell kompetens och bör beslutas på nationell nivå. Vi tror att detta direktiv medför ganska stora kostnader i samband med renoveringar som inte är tillräckligt analyserade för att kunna beslutas på EU-nivå och bör vägas mot andra kostnader i en budget, som kanske hamnar i en nationell budget. Kopplat till den nya energiklassningen föreslår kommissionen också att det ska införas krav på renoveringar av befintliga byggnader och bostäder i en viss takt. Vi anser att det i princip bör vara upp till varje medlemsstat att själv bestämma renoveringstakten för det nationella byggbeståndet och på vilket sätt finansieringen ska ske och fördelas. Med hänvisning till det anförda anser vi att förslaget går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen och att det därmed strider mot proportionalitetsprincipen. Därmed yrkar jag bifall till reservationen. 120 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets utlåtande CU34 om att inte lämna ett motiverat yttrande och lägga utlåtandet till handlingarna. Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ett omarbetat direktiv om byggnaders energi-prestanda