prot · H90976 · 2022-03-01 00:00:00 — Flera företag hann gå i konkurs då processerna varit byråkratiska och utbetalningarna sena. Visst ser besöksnäringen en ljusning i och med att restriktionerna har hävts, men det kommer att ta att bygga upp det man har tappat. Och i har vi kända destinationer dit många turister kommer, speciellt . Utifrån det svar jag fick av näringsministern skulle jag dock vilja få ytterligare förtydligande. Det var nämligen inte alldeles tydligt. Att förlänga möjligheterna till skatteanstånd är bra. Men det kommer kanske bara att göra att konkurserna kommer . Jag skulle vilja få veta mer konkret vad näringsministern ämnar göra för att företagen ska överleva här och . 70 (M): Tack, , för en viktig interpellation om besöksnäringen och dess förutsättningar! Tack också till statsrådet för första inlägget! Jag är oerhört glad över att har fått regeringen att utöka skatteanståndet från de föreslagna 15 månaderna . Det är viktigt för företagen. Det är också viktigt att den individuella arbetsplanen de ska följa fungerar för dem och att man förstår deras förutsättningar. Man har nämligen tänkt betala ut stöd som företagen inte har kunnat söka. Det handlar inte bara om att de inte har uppfyllt vissa kriterier, utan det har varit omöjligt att söka dem eftersom det inte har funnits kännedom om hur handelsbolag och kommanditbolag fungerar. Det har därför blivit en omöjlighet. Det var alltså pengar som inte fanns över huvud taget. Det tar tid att komma tillbaka. Den tiden förtjänar företagarna att politiken beaktar. Vi vet alla att om det går väl för företagen går det väl för vårt samhälle. Som har påtalats har den här branschen blött ekonomiskt under pandemin, på grund av restriktioner som har gjort att de i stort sett haft näringsförbud. Stopptider på krogen gjorde att de förlorade andra sittningen . Det har grävt stora hål i ekonomin. är vi i ett läge där många vill boka in sig på spa och weekendresor och planera sina semestrar, om de inte väljer att åka utomlands, vilket det såklart finns en oro för här hemma. Restauranger, hotell och besöksmål står redo. Det ska vi glädjas åt. Det är fantastiskt. Men det finns också smolk i bägaren, och inte så lite. Det finns nämligen ett skriande behov av personal i branschen. Hotellrum ska fixas, middagar ska serveras och gästnätter ska fyllas. Och mat ska lagas, men kockar var en bristvara redan före pandemin. Man hade problem med en växande näring. Om detta ska fungera framöver är det viktigt att det finns personal för att kunna upprätthålla kvaliteten, så att kunderna inte blir missnöjda. Vi vet att det på Arbetsförmedlingen finns ett stort antal personer inskrivna som tyvärr har fått lämna sina jobb under pandemin och som har en bakgrund i restaurangbranschen. Det har Visita tagit upp vid ett antal tillfällen. Jag vet inte om de också har påkallat regeringens uppmärksamhet när det gäller att dessa personer finns. Det borde gå att matcha dem. Och det behöver vara effektivt, så att det inte drar ut . Personerna står till arbetsmarknadens förfogande men arbetar inte. Jag skulle vilja veta om regeringen är aktiva i den frågan och om man för en diskussion med branschorganisationen, även om frågan tangerar även ett annat departement. När det gäller företagens fasta kostnader finns de ju. Som egen företagare kan man inte påverka dem. Vi vet också att det är ett särskilt problematiskt läge i och . Där äts intäkterna upp av höga elräkningar för uppvärmning av faciliteter, kök, badrum och så vidare. Situationen är jättetuff. Många lever på knappa resurser. Det finns familjeföretagare som gör vad de kan. De lever på att inte själva ta ut lön. Det fungerar tillfälligt, men inte eller två. Ett företag har en elräkning på . Vi vet att det kommer att bli höga elräkningar igen, beroende på det som händer i omvärlden. Detta drabbar , , , , , delar av län och . Jag vill veta om statsrådet och regeringen avser att vidta åtgärder för att aktivt och på kort sikt hjälpa företagen så att de inte dukar under. 71 Näringsminister (S): Jag vill tacka både och för frågorna. Det är många frågor på området, och det förtjänar att pratas mycket om hur vi ska stärka branschen . Jag håller med om att det största problemet har varit att det har varit ryckigt, fram och tillbaka. Många i branschen har pratat om just det. Planer man har haft för nästa och nästnästa månad har spolierats när har bett regeringen att skärpa reglerna igen. Det har också gått fram och tillbaka , vilket har gjort det extremt svårt för branschen att förutse. Regeringen har haft en pågående diskussion med parterna. Inte minst Visita har regeringen träffat sedan pandemin började. Jag har själv redan träffat branschen vid tre eller fyra tillfällen i min roll som näringsminister . Vi har försökt anpassa lagstiftning och regler så att de ska möta branschens behov. Jag var med i en annan roll när stöden infördes . Då var jag med som part, som LO-ordförande, och förhandlade om stöden. Vi som fackförening gick med på regler som vi aldrig skulle ha gått med på i ett normalläge, till exempel att man skulle få korttidsstöd under uppsägning. Det går fullständigt emot all facklig logik att arbetsgivaren ska få stöd av staten för att säga upp människor från ett företag. Men läget var så akut att alla var tvungna att hjälpa till med allt vi kunde och alla möjligheter som stod till buds. Jag säger igen att det är för tidigt att avskriva hela covidpandemin. Vi måste fortsätta följa branschen. När vi har träffat branschen har vi också sagt till dem att de måste fortsätta ligga på oss om det finns kvarvarande effekter av pandemin som vi kan hantera politiskt. Skatteanståndet är ett bra exempel. Det är skulder som har uppkommit under pandemin. Om vi börjar kräva in de skulderna vid ett och samma tillfälle är det klart att vi riskerar jättestora konkurser i branschen, fru talman. Det skulle ingen tjäna på. Jag tycker också att avvägningen, att det ska göras en återbetalningsplan från , är rimlig. Då blir det inte allting på en gång, utan företag för företag kan berätta om och bestämma hur man ska göra en återbetalningsplan . Det tror jag blir tryggast för branschen och leder till bäst utveckling. Jag håller också med om det ni säger när det gäller personal. Det är en bransch som sa upp många i början av pandemin. Det pratas om att upp till 50 000 personer som var heltidsanställda eller jobbade på korttidsavtal inom branschen sas upp. Många syns inte ens i statistiken, eftersom de inte gick över till arbetslöshetsunderstöd utan bara försvann ut genom dörren som timanställda. Det som branschen själv tar upp som ett stort problem är att många av dem tog ett annat jobb under pandemin. Det var bra. Vi vill ju alltid att man ska ta ett annat jobb som finns på arbetsmarknaden. Men när pandemin avtar och vi ser stora bokningar i besöksnäringen, på hotell och restauranger, är det jättesvårt för branschen att få tillbaka de 50 000 personerna som försvann. såg vi stora inflöden av andra européer på den svenska arbetsmarknaden för att hjälpa branschen. Vi måste eventuellt göra ännu mer för att hjälpa till med den personalförsörjning som kommer att behövas. Avslutningsvis var det en fråga om elen och elkostnaden. Vi fick i går ett besked av finansministern om att man följer detta dag för dag och är beredda att göra insatser för att hjälpa . 72 (M): Jag vill tacka ministern för förståelsen för branschen. Jag vet ministerns bakgrund, och jag förstår att ministern har förståelse för frågorna. Jag har som sagt varit ute mycket i besöksnäringen i och har fått en hel del information och har fått höra berättelser om hur företagarna har upplevt den här perioden. En företagare säger: Vi är dränerade som människor. Företagarna är ju ansvarsfulla. De har byggt upp sina verksamheter för att ge trygghet åt dem som arbetar för dem. Det är stora som små företagare. De olika stöden som gick att söka har av många upplevts som en byråkratisk process, och det har som sagt tagit tid att erhålla stöden. Just i besöksnäringen finns många små företag som inte har kompetensen att ge sig in i byråkratins djungel. Många har varit tvungna att permittera större delen av sin personal, och i återstarten är det nu svårt att få ny personal. Dräneringen i branschen är mycket stor. Någon säger så här: Det är hysteriskt svårt att hitta personal, och branschen är tilltufsad. Man känner inte heller att man har haft ett riktigt stöd från regeringen. Någonstans vill man ha ett hopp, men det har tryckts på av- och på-knappar lite för , vilket även ministern nämnde. Man har visserligen fått låna pengar av banken, men det är pengar som ska betalas tillbaka. Hjälpen har kommit, men den har kommit lite sent. Branschen är som sagt tilltufsad. Företagarna i besöksbranschen är kreativa. Det här är människor som är vana att tänka utanför boxen, och de försöker få till många olika lösningar. Därför måste man ta dessa kommentarer på allvar, vilket ministern också antyder. De behöver hjälp, och de behöver den . De vill inget annat än att starta sin verksamhet igen, men de upplever att förutsättningarna inte riktigt finns där uppe. Bland dessa är kompetensförsörjningen en. De upplever även de olika skatterna som en börda. Jag vill därför komma tillbaka till energiskatten. Låt mig göra ett par jämförelser. Ett företag i besöksnäringen betalar i elskatt, medan ett företag i tillverkningsindustrin bara betalar . sysselsatte basindustrin, det vill säga tillverkningsindustrin, cirka 177 000 människor, vilket motsvarar av det totala antalet sysselsatta i hela ekonomin, för att se det i ett större sammanhang. Tyvärr räknas inte besöksnäringen som en basindustri i skattehänseende. Men jag har läst på någon hemsida att ministerns företrädare faktiskt sagt att besöksnäringen är en ny basnäring för . På SKR:s hemsida står det att turismen är en av basnäringar. Man anger att det inom basnäringarna finns 208 000 anställda, vilket alltså är betydligt fler än i tillverkningsindustrin. Borde inte besöksnäringen ha samma elskatt som tillverkningsindustrin? Är ministern villig att arbeta för en lägre elskatt för den så viktiga besöksnäringen? 73 (M): Tack, statsrådet, för svaren! Bemanning, uppskov och el är tre viktiga frågor. Det kommer snart en strategi med titeln att besöka. Syftet med den är att ta fram en strategi för besöksnäringen för att underlätta och stärka den. Den togs fram redan före pandemin, så därför har vi en helt annan situation . Det handlar dock om en export- och jobbmotor för hela landet. Här ingår också, som jag ser det, vingårdar och möjligheten att åka till , köpa ett vinpaket och ta sig runt. Det är en fantastisk möjlighet för landsbygden, och det finns mycket att lära om detta av andra länder ute i . Jag hoppas att strategin kommer på plats och kommer landsbygden och besöksnäringen till del. Det skulle även locka människor internationellt. Det är meningen att det ska göra det. Några som sticker ut är ishotellet uppe i och , som också kan bli ett fantastiskt besökscenter. Vidare har vi cykling, natur, kultur och så vidare. De här personerna ska ju ta sig hit till landet. Jag hoppas därför att alla olika transportslag kommer att räknas in i det här och att vi ser teknik som en möjlighet. Jag ser framför mig att vi har elflyg inom landet så att man verkligen får dessa noder att hänga ihop. Detta hade jag en debatt om med infrastrukturministern . Jag hoppas verkligen att det blir så här. Men jag är lite bekymrad om kommer att få något att säga till om framöver. Jag hoppas att de inte får det. Jag vill gärna höra statsrådet säga någonting mer om vingårdar och att vi ska få en infrastruktur som fungerar även för besöksnäringen. 74 Näringsminister (S): Tack för de uppföljande frågorna! Jag brukar beskriva som en vägkorsning i , för vi får komma in i nästan alla frågor. togs många andra ministrar upp här, och jag måste nog vara lite försiktig så att jag inte uttalar mig för hela och alla departement. Ni får ställa frågorna till dem som har rätt svar på dem. Men låt mig ge ett generellt svar. Vad gäller att se besöksnäringen som en basnäring delar jag min företrädares bild. Vi får inte glömma att innan pandemin slog till var tillväxttakten i besöksnäringen och turismen världen över den allra snabbaste bland alla branscher. Det här ger arbetstillfällen på orter som annars hade haft svårt med sysselsättningen. Jag har själv varit på besök i det fantastiska näringspolitiska samarbete man har inom besöksnäringen vid . Företag, hotell och restauranger har gått samman för att ge ett mer attraktivt erbjudande till dem som reser. Bara genom att bjuda på varandras hotellkapacitet och öppna upp olika sevärdheter för turister – alltifrån Box Destilleri och Hernö – lyckades man skapa över 1 200 varaktiga jobb genom Höga kusten-projektet. Det är en fantastisk utveckling. kom till och med två färjor från och stannade i för att besöka Höga kusten-projektet. Det här är näringspolitik när den är som allra bäst. Jag tror också att vi behöver se på detta som en basnäring med tanke på den andra fråga som ni tog upp. Om vi ska locka människor att utbilda sig och vilja arbeta i sektorn måste vi höja statusen på arbetet i sektorn så att de inte väljer alla andra utbildningsmöjligheter på gymnasiet, i högskolan eller på universitet. Det måste finnas en karriärmöjlighet för dem som går in i den här sektorn. Man måste kunna känna att man utvecklas i sitt arbete. Vi måste ha många nya entreprenörer som vågar skapa dessa bolag. Det utgör en stor risk att öppna en verksamhet inom besöksnäringen. Man vet inte om det bär. Många av dem som försöker och inte lyckas kan bli skuldsatta under resten av livet på grund av en misslyckad start. Därför är det viktigt att samhället, staten och myndigheterna hjälper företag att få en bra start. Här har vi mycket att lära och utveckla . Jag delar syn på att det finns en väldig potential på de sevärdheter som är okända för de allra flesta. Jag delar också bilden av att vi måste ha lättillgängliga kommunikationer över hela om detta ska ha en möjlighet. Under pandemin såg vi en fantastisk utveckling av begreppen hemester och svemester, som branschen vill kalla det. Helt nya grupper i sökte sig till den svenska besöksnäringen. Under de sommarmånader det var öppet växte det explosionsartat. Att väldigt många svenskar använde besöksnäringen var i mycket det som räddade branschen. Min förhoppning som näringsminister är att vi ska kunna fortsätta svemestra och hemestra. Det är bra för klimatet, och det är bra för att få en större besöksnäring i . Skattefrågorna har jag redan svarat på. Jag understryker än en gång att finansminister sa på en presskonferens i går att han ska följa utvecklingen vad gäller energipris och annat som har med och kriget i att göra. Vi följer utvecklingen och återkommer om det blir aktuellt. 75 (M): Tack, ministern, för debatten! Jag uppskattar den verkligen. Det här är en bransch, precis som ministern sa, där många av oss har börjat. Någonstans har vi blivit upplärda. Kanske har vi jobbat i köket på och lärt oss branschen därifrån. Sedan har vi utvecklats. är det precis så. Arbeten i den här branschen har man kanske , och sedan fortsätter man någon annanstans. Men det behöver inte alltid vara på det sättet. var jag på i . Där berättade en person jag pratade med att han började som smörgåsnisse, och var han hotelldirektör. Det är så branschen gör, för branschen är duktig på detta med kompetensförsörjning. Om människor kommer in i verksamheten har de möjligheter att genom utbildning bli också hotelldirektör. Jag hörde också en kommentar om att det är fler sökande till mästerkock i tv än det finns kockar att få till restaurangbranschen. Så kockarna finns tydligen där ute någonstans. Och vi får hjälpas åt på olika sätt. Jag har min bakgrund inom skolvärlden. Men vi får redan tidigt tala om att detta är en bransch där man kan ha en längre karriär och inte bara ett tillfälligt jobb innan man pluggar vidare. Det är också en viktig bransch, precis som ministern har sagt, för integrationen och för att få in människor till ett första jobb. Man kan faktiskt ha ett första jobb i den här branschen. Jag tackar för den här debatten och hoppas och tror att ministern verkligen menar det han säger om att han följer branschen och utvecklingen för att se till att få en bra återstart. Sedan får vi hjälpas åt för att ha ett interaktivt samarbete med kommunerna när det gäller till exempel avgifter inom branschen. 76 Näringsminister (S): Jag tackar och för en väldigt bra diskussion. Jag får erkänna att jag också har en kort sommarbakgrund på . Det var ett väldigt bra sätt att lära sig arbetstider, att lära sig att ha struktur och att få tjäna lite egna pengar. Det var ett bra steg in i arbetslivet. Jag ska som näringsminister också försöka understryka det. Det var ingen slump att det första besöket som jag gjorde som näringsminister var att inviga en Maxrestaurang i . Inte minst snabbmatskedjorna är en fantastisk integrationsmotor. Det är väldigt mycket kompetent personal bland unga människor där som annars inte hade fått jobb på den svenska arbetsmarknaden. De får struktur på livet och en inkomst att leva på, som lockar mer än att ägna sig åt dåliga saker i livet. Jag delar därför helt bilden att detta är en fantastisk integrationsmotor. Jag kan också glädja er med att säga att jag blev kontaktad av hela besöksnäringen i , och vi har ett inbokat möte där de vill berätta om sina otroligt offensiva framtidsplaner för hela Sälenområdet. Det välkomnar vi. Det är ett fantastiskt nära besöksmål. lockar folk inte bara från utan från hela . Det vill de prata med mig om, och jag vet ungefär vad de vill att vi ska leverera från staten. Och vi ska göra så gott vi kan. Vi har en bra samverkan och ett bra samverkansråd med branschen, och vi träffas regelbundet för att se hur vi kan fortsätta att vidareutveckla en viktig basnäring för . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:334 om som gruvnation 77 Näringsminister (S): har frågat mig när jag ska se över de långvariga tillståndsprocesserna för provbrytning och miljötillstånd så att blir en stark gruvnation igen. Svensk gruv- och mineralnäring har stor betydelse för som land, i det regionala och lokala perspektivet samt utanför gränser. Det handlar om arbetstillfällen, välfärd och utvinning av och metall som är viktiga för den gröna omställningen. Bland annat producerade av all järnmalm, av all zink, av allt bly, av allt guld och av all koppar inom EU 2020. har också en stark prospekteringspotential för innovationskritiska och metaller såsom grafit, sällsynta jordartsmetaller, litium, kobolt, vanadin, och tellur. Det är viktigt för regeringen att har moderna och effektiva tillståndsprocesser. Tillståndsprocesserna på gruv- och mineralområdet regleras i både och minerallagen (1991:45). Regeringen har tillsatt (M 2020:06) med uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att uppnå en mer modern och effektiv prövning enligt . Utredningen ska lämna sitt betänkande . Regeringen har dessutom tillsatt en utredning om prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och (N 2021:01). Utredningen ska analysera och föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och till dess samhällsnytta, till exempel minskad global klimatpåverkan, samt att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Utredningen ska lämna sitt betänkande . gav regeringen och länsstyrelserna i uppdrag att i samråd med göra en förstudie som syftar till att se över förutsättningarna för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen och miljöbedömningsprocessen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har också gett länsstyrelserna i uppdrag att med stöd av Verket för innovationssystem, , utveckla metoder och samverkansformer som främjar en effektiv samrådsprocess. Kvaliteten i samrådsprocessen är en förutsättning för en effektiv och väl fungerande tillståndsprocess och en del i syftet med miljöbedömningen. ska uppdraget slutredovisas. Att öka återvinning och stärka den cirkulära ekonomin är viktiga insatser som bland annat görs inom ramen för regeringens strategi och handlingsplan för cirkulär ekonomi. Regeringen kommer att fortsätta att stödja utvecklingen av hållbara värdekedjor från råvara till insatsvara eller slutprodukt. I ett sådant arbete är gruv- och mineralindustri samt gruvklustret som helhet centrala aktörer. ligger långt framme i klimatomställningen, tack vare stora gröna investeringar och en tydlig politisk riktning. Vi tänker driva på för en allt snabbare klimatomställning och att vårt land ska ta sin del av ansvaret för att få ned utsläppen. Detta möjliggörs av en god tillgång till nödvändiga och innovationskritiska metaller och . För innebär det en möjlighet att bidra med metaller och som framställs på ett mer hållbart, miljöanpassat och socialt ansvarsfullt sätt än i omvärlden. ska fortsätta att utveckla gruvindustrin och vara ett föregångsland inom mineralnäringen när det gäller hållbar utveckling. 78 (M): Jag tackar näringsministern för ett väldigt uttömmande svar. Jag vet att näringsministern vid ett flertal tillfällen har uttryckt att han älskar gruvor. Därför kan jag inte motstå att diskutera och debattera gruvnäringen. Det är en stor och viktig basnäring, framför allt i det område som jag kommer från, , där vi har gruvor och i vårt angränsande län . Vi vet att vi lever i en osäker värld, och ingen vet hur och när det ska sluta. Därför är det av stor vikt att vi gör allt vi kan för att bli självförsörjande inom de områden där vi har möjlighet. Gruvnäringen är en av de näringar som har byggt vårt land stort. Vi har brutit malm och framställt metaller . Som mest hade vi 3 000 aktiva gruvor i . finns det 12 gruvor i produktion i . Samtliga är metallgruvor. har intresset för att leta metaller och i varit så litet. Det kom in 109 ansökningar om gruvprospektering, och det är en tydlig nedåtgående trend. En del av förklaringen är givetvis den pågående coronapandemin. Pandemin har gjort det svårare för utländska prospektörer att komma hit, och det har även gjort det svårt för dem att få hit utrustning. En annan förklaring är den starka gruvdebatten som har pågått i vårt samhälle under . är vd för branschorganisationen för gruvrelaterade företag, Svemin. Hon ser också coronapandemin som en orsak till den stora nedgången av antalet ansökningar för prospektering. Men det finns förklaringar som är betydligt mer allvarliga. De långa handläggningstiderna för tillståndsprövning och de krångliga regelverk som omgärdar gruvnäringen i gör att länder tittar åt det håll där det är betydligt enklare att få tillstånd och påbörja provbrytning. Mycket av det investeringskapital som ska flöda in i undersökningstillstånd och undersökningsarbete är utländskt. Bilden av som en stor gruvnation är otroligt betydelsefull. liksom övriga världen är beroende av innovationskritiska metaller och om ska nå målet om att bli fossilfritt till 2030. För att förenkla för utländska och även svenska företag kanske man skulle ge Bergsstaten ett tydligare helhetsansvar, en så kallad one-way in för att förenkla regelverket och biståndsbedömningarna av provbrytningarna. En av utmaningarna är de många intressen som står mot varandra. Hur ska vi göra, näringsministern, för att snabba på regelförenklingarna? 79 Näringsminister (S): Jag tackar för att jag får prata om gruvor. Det är fantastiskt! Många har väl höjt på ögonbrynen för ett så tydligt uttalande för en av näringarna i , men jag tycker att själva idén att vi kan bryta i våra berg, förädla dem och exportera en färdig vara till ett land, som skapar jobb här hemma, som skapar miljönytta för hela världen och kan vara huvudförutsättningen för att vi ska klara klimatomställningen till 2045, är som ett ; vi kan få näringen att fungera så väl.