prot · H90995 · 2022-04-07 00:00:00 — Då är det viktigt att det offentliga kan ingripa och ta en del av den smällen, av den risken. Det är därför vi har drivit fram de här förslagen och kommit överens med andra partier om dem. Om man vill göra något åt vårt klimatnödläge krävs en omställning av hela samhället och hela ekonomin. Och för att göra det krävs mycket mer långsiktiga förslag. Det är en omställning som kräver mycket stora investeringar. Om det ska vara möjligt behöver man ta höjd för människors vardagliga situation och få dem med sig i fråga om den nödvändiga klimatomställningen. Det är det som politik bygger på. 34 (C) replik: Jag ska hörsamma er önskan om att hålla detta kort. Jag ska kort och gott ställa en fråga till om förslaget att utreda att överföra ansvaret för priserna på bensin och diesel från hushåll och företag till staten. Det innehåller bland annat era förslag om pristak på bensin och diesel, som jag förstod inlägget. Ska man tolka det så? 35 (V) replik: Vad beslutsförslaget går ut på står i skrift i betänkandet som heter FiU47. Där kan man läsa att förslaget är att ”ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör utreda hur ett system skulle kunna utformas för att överföra risken för prischocker på bränsle vid kris från hushåll och företag till staten och tillkännager detta för regeringen”. Det är som jag sa möjligt att man kan laborera med tanken att vi i kristid ska ha exempelvis något slags riktpris och vidhängande åtgärder för att kunna hantera det som sker om priset rör sig runt det riktpriset. Men det kan också finnas andra modeller för att genomföra den risköverföringen. Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser Detta är i just den här situationen ganska intressant att ta upp som något omöjligt, eftersom det som vi nu diskuterar och har diskuterat i snart är olika sätt och förslag som vi försöker komma på för att hantera ett extraordinärt krisläge. Det vi föreslår är att man ska utreda en modell som kanske kan vara på plats i förväg, om det uppstår en liknande situation och förhoppningsvis av helt andra skäl i så fall. Men tycker plötsligt att detta är jätteproblematiskt, och han börjar diskutera och olika planekonomiska modeller som han har föreställt sig. Jag kan bara beklaga att detta bekymrar . Men jag tror inte att det kommer att ingå i utredningsuppdraget. 36 (C) replik: Det är inte jag som har fantiserat om modellerna på pristak, utan det är som har föreslagit det. Man har också presenterat uppgörelsen med som ett tillmötesgående av idén om pristak på bensin och diesel, som trots allt i alla fall såvitt jag minns har presenterat. Man anser sig alltså ha vunnit genom det här. Inte sant, ? Det gäller alltså inte de tillfälliga skattesänkningar vid krissituationer som vi står bakom och som just beskrev, utan det är något annat. Det är mer likt förslag på pristak för bensin och diesel och reglering av priset, ett riktpris eller hur ledamoten nu beskrev det här. 37 (V) replik: Jag hör att har många idéer om hur ett sådant system skulle kunna utformas eller inte. Jag föreslår att han hör av sig med dem, kanske som ett medskick till regeringen när regeringen har fått uppdraget. Vi kommer säkert inte att vara överens om vad som är den bästa modellen. Men ja, jag tror att det finns modeller som är bra att ha på plats i för att hantera den typen av prischocker och den risk som då uppstår. Det är rimligt att det inte slår rakt igenom på konsumentpriserna på samma sätt som det normalt gör när man har större möjligheter att förutse vad som ska ske och övermorgon och kan ta höjd för det genom alla möjliga saker, till exempel genom att spara, ha försäkringar och så vidare. Det är poängen. Vi har hållit på med det här . Både under pandemin och har vi försökt göra olika typer av nödutryckningar för att hantera oväntade situationer, för att kunna värna medborgarnas inkomster ibland, säkerhet ibland och så vidare. Vi föreslår att man kan titta på en modell för att ha det här på plats inför eventuella framtida chocker; i det här fallet gäller det bränslepriserna. Vad som är en prischock och vad som är en extraordinär situation kommer förstås alltid att vara en bedömningsfråga. Kanske kommer vi att vara överens om den bedömningen då, kanske inte. Men låt oss se till att det finns ett sådant system på plats. Det tror jag vore bra för . 38 (KD): Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det här betänkandet föranleds till stora delar av invasion av . Jag uppskattar mycket att flera talare har varit mycket tydliga med att det handlar om krigsförbrytelser och om våldsamma övergrepp mot mänskliga rättigheter och mot rätt som land att försvara sin frihet. När vi ser , och när vi ser hur barn föds för tidigt och förs ned i skyddsrummen, är det ett rop till oss om att göra mer, mer än vi gör just . Vi behöver göra mer. Vi behöver inventera inför fler möjliga vapenleveranser. Vi behöver inventera och se vad ytterligare vi kan göra när det gäller sanktioner. Vilka fler banker ska upp på listan? Hur kan vi stoppa rysk gas och olja från att fortsätta vara en del av Putins krigskassa? Det här sätter också i en annan situation. Jag är glad att vi kristdemokrater har kunnat medverka till att få på plats förstärkta resurser till det svenska försvaret i det här läget. kan vi öka materielanskaffningen och kan anställa fler, se till att skydda svenska förband bättre och att ha bättre och högre motståndskraft när vi ser den här typen av aggressioner i . Det skakar om den europeiska säkerhetsordningen. Det skakar om oss. Vi behöver agera . Och det gör vi i ett första steg i och med den här ändringsbudgeten. Vi ser också att det här påverkar svenska hushåll, svenska företag och svenska jordbrukare på ett mycket påtagligt sätt. Också på de områdena kan jag konstatera att oppositionen i det här betänkandet har drivit fram och fortfarande driver fram förändringar. Det var vi som och före invasionen kunde påbörja arbetet med att driva fram ett stöd till svenska konsumenter av el när priserna sköt i höjden. Detta var föranlett av bland annat en svag energipolitik i . Vi kan konstatera att det förslag som har införts och som förlängs i och med detta betänkande verkligen inte är perfekt. Vi skulle vilja ha det på ett annat sätt, men det vore inte försvarligt att i detta läge gå in och ändra på det systemet. Men jag beklagar att det inte når fram till alla hushåll, att det inte når företag och att det inte når organisationer och andra som också brottas med höga elräkningar och som har gjort det under denna vinter. Vi måste få en annan politik, så att vi undviker detta , herr talman. Vi ser också en situation där drivmedelspriserna har stigit. De steg före invasionen, och de har stigit ytterligare och dramatiskt efter den. I ett sådant läge måste politiken agera. Det gör vi nu i finansutskottet, tillsammans och brett mellan partierna. Det handlar om att sänka priset på drivmedel genom att sänka skatter, genom att se över reduktionsplikt, genom att göra det som går att göra på kort sikt för att se till att åkare inte lägger ned sin verksamhet, att lantbrukare orkar och vill fortsätta, att svenska hushåll klarar sig och att svenska undersköterskor, svenska metallarbetare och vilka det nu kan vara ska fortsätta att kunna ta bilen till jobbet. Det handlar om att hålla igång i det mycket utsatta läge som vi befinner oss i. Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser Vi bedömer att dessa åtgärder är nödvändiga, men vi gör gärna mer för att tillfälligt klara att möta denna mycket kraftiga prischock, som jag inte tror att någon hade kunnat se framför sig på det här sättet. Därför är jag glad, herr talman, för att vi nu agerar och för att vi nu försöker göra det som är möjligt. Vi driver också på regeringen när det gäller att agera inom EU-systemet för att se till att vi kan rädda svenska jobb och se till att svenska hushåll klarar sig på ett rimligt sätt genom denna kris. Jag tänker särskilt på dem som är beroende av bilen och som inte har möjlighet att transportera sig på andra sätt. Vi kommer att få tillfälle att återkomma till dessa frågor ; det är jag helt övertygad om. Men för tids vinnande stannar jag här. 39 (L): är som åtminstone jag, och säkert flera här inne, aldrig kommer att glömma. Det var dagen när startade sitt fasansfulla krig i , där ondskan visade sitt ansikte. Vi som tror på kärlek, solidaritet, fred och demokrati ställdes inför att välja vilken sida vi skulle ställa oss på. Vi valde då att ställa oss på sida. sak är sak, och det är vår uppgift att se till att göra allt vi kan för att få fred och för att mota och . Detta ställer också nya frågor till . Vi kommer att behöva en mycket kraftig upprustning av det svenska försvaret. Det handlar om att nå Natos krav om så snart som det bara är möjligt. Från Liberalernas sida har vi sagt att det bör kunna uppnås 2024. Låt mig vara väldigt tydlig: Det är självt som väljer sin säkerhetspolitiska väg framåt. Det är inte destabiliserande att i detta läge vara tydlig med att vi bör tillhöra den europeiska gemenskapen i Natosamarbetet. Där bör ingå fullt ut. Putins invasion innebär också att vi nu ser dramatiska höjningar av bränslepriserna. Människor ser brutala priser när de ska tanka sin bil. Det är klart att vi i denna församling behöver göra allt vi kan för att se till att vardagen går ihop för de människor som ska ta sig till jobbet och till fotbollsträningen och som försöker få sitt vardagliga liv att fungera som det är krig i . Därför är jag väldigt glad över att en majoritet i finansutskott, där Liberalerna ingår, nu driver regeringen framför sig för att se till att priset vid pump ska bli väsentligt mycket lägre än vad det är . Långt före invasion av präglades av väldigt höga elpriser. Det räcker att öppna en tidning i , där jag bor, för att se det. har debatten förts, och hushållen har en känsla av att elpriserna och energipolitiken är helt knäppa. Den känslan är utbredd. Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser Bara det att vi har elprisområden där priset för en villaägare i är hundratals procent högre än priset för en villaägare i – villorna är lika stora – visar att detta inte är någon marknad. Det är en statlig politik som fatalt har misslyckats. Nedläggningen av kärnkraften är ett av de största misstagen i svensk energipolitik i modern tid, och ser vi konsekvensen av detta. Regeringens stöd, det så kallade elbidraget, är otillräckligt. Vi hade från Liberalernas sida velat se en annan lösning. Vi kommer aktivt och långsiktigt att verka för att elskatten ska sänkas. Det är den enda rimliga vägen framåt i detta läge. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 6.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då statsministerns frågestund skulle börja. § 5 Statsministerns frågestund Antalet utvisade ryska diplomater 40 (M): Säkerhetspolisen bedömer att var tredje rysk diplomat i egentligen är en rysk underrättelseofficer. Det är ett tiotal individer som utgör ett hot mot vårt land. har flera attentat utförts som tros ligga bakom, i och i men också i , där en tjetjensk regimkritiker utsattes för ett mordförsök. Med anfallskrig mot och det samlade stödet från väst till måste det ryska hotet tas på ännu större allvar. Enligt Säpos chef för kontraspionage pågår ständigt inhämtning av känsliga uppgifter som kan användas för att destabilisera . Många EU-länder utvisar nu därför ett stort antal ryska spioner som verkar från ambassader. utvisar 40, 35 och 30. och utvisar tillsammans 27. utvisar 45, och utvisar 15 ryska spioner. meddelande regeringen att ska utvisa tre ryska spioner – tre! utrikesminister motiverade deras utvisningar med att de vill skydda landets trygghet och säkerhet. Den svenska utrikesministerns motivering var att kommer att svara och utvisa riktiga svenska diplomater och att det skulle försvåra arbete på vår egen ambassad. Min fråga till statsministern är denna: Vad är det egentligen som motiverar att inte utvisar ryska spioner i samma omfattning som andra västländer? 41 Statsminister (S): Regeringen utgår naturligtvis alltid från vad som är bäst för säkerhet och den politik som behöver föras. Det är naturligtvis en viktig signal i det här läget att utvisa ryska diplomater och naturligtvis också en fråga om länders säkerhet. Det är viktigt att man har en fortsatt diplomatisk verksamhet också i . Då handlar det om att hitta en avvägning mellan de olika intressen som finns och göra en bedömning av vad som är viktigast för landet. Olika länder kan göra olika bedömningar också utifrån vilken storlek som man har på den diplomatiska verksamheten i . Regeringen har i det här läget kommit fram till att vi tycker att det är lämpligt att utvisa tre personer som jobbar på den ryska ambassaden i . Vi är dock öppna för att, när vi följer utvecklingen, vidta ytterligare åtgärder om vi bedömer att det ligger i intresse och är det bästa för säkerhet. 42 (M): Det svaret sa ingenting annat än att eftersom regeringen har gjort som regeringen har gjort så är det rätt att regeringen har gjort som regeringen har gjort. Det var inte det jag frågade om. Jag frågade varför regeringen har gjort den här bedömningen. Att det är en bedömning tror jag att alla förstår. Självklart är det så. Att bedömningen naturligtvis inte syftar till att skada var inte heller vad jag frågade om. Vad är det som gör att i relation till storlek utvisar en tiondel så många som ? Vad är det som gör att vi utvisar väsentligt många färre än andra länder? Någonting måste ju göra att vi har en annan sorts arbete som innebär att vi gör en annan bedömning av avvägningen mellan svenska säkerhetsintressen hemma och vad vi tycker är viktigt på den svenska ambassaden i . Jag tycker att det finns skäl att redovisa det. I ett läge där så många länder tycker att det är viktigt att begränsa den skadan gör en annan bedömning än andra länder. Då är min fråga: Vilken bedömning gör ? 43 Statsminister (S): Det är inte konstigt att olika länder gör olika bedömningar. Olika länder gör ju olika bedömningar av hur stor verksamhet man har på ambassader i olika länder, vilket utgår från den specifika situationen i det enskilda landet. Som jag säger till gör vi en avvägning utifrån vad vi bedömer är bäst för säkerhetsintressen men också för den verksamhet som bedrivs på ambassader runt om i hela världen, inklusive i , och hur vi på bästa sätt ska tjäna intressen. Det är mot den bakgrunden som regeringen har fattat det här beslutet, men vi är också tydliga med att vi naturligtvis är beredda att fatta andra beslut om vi bedömer att det är bättre för och för säkerhet. Som är väl medveten om finns det i sådana här sammanhang och när det handlar om landets säkerhet en del information som behålls inom en begränsad krets. 44 (SD): Fru talman och statsministern! har vi haft i genomsnitt en skottlossning i vårt land. Det är det dödligaste året någonsin med 18 ihjälskjutna personer. Mitt parti bland annat har drivit på länge för att regeringen ska ta krafttag mot brottsligheten och för att ge brottsoffer upprättelse. , lagom till valet, gör regeringen en del av de saker som vi har bett om. Det är bra, men det är väldigt sent och dessutom långt ifrån tillräckligt. Jag frågar mig ibland varför regeringen inte verkar ta den här frågan på lika stort allvar som vi gör. Varför driver inte regeringen själv på för att göra tryggare? Varför är det alltid oppositionen som måste göra det? Det handlar om sådant som att polisen och hela rättsväsendet skulle kunna göra mycket mer om de fick mer resurser. Det handlar också om befogenheter och metoder som eventuellt skulle kunna leda till att man klarar upp fler brott. Man skulle kunna utreda dessa metoder och se om det är lämpligt att införa dem. Regeringen gör vissa av de här sakerna, men de vill inte gå lika långt som vi vill i de här frågorna. Jag skulle därför vilja fråga: Varför tycker inte statsministern att regeringen ska göra allt den kan för att stoppa den fasansfulla utveckling som just nu sprider sig i vårt land? 45 Statsminister (S): Regeringen har arbetat stenhårt för att skärpa straffen och bygga ut rättskedjan i . Vi har skärpt ett stort antal straff, och vi har kriminaliserat handlingar som inte var kriminella. Vi är på god väg mot utbyggnaden till 10 000 fler poliser, och vi har förstärkt resurserna till åklagarväsendet, domstolarna, , Kriminalvården och i stort sett alla rättsvårdande myndigheter som finns. Vi har också gett polisen nya verktyg att arbeta med, och vi har ökat informationsutbytet mellan myndigheterna för att på ett effektivare sätt kunna bekämpa den grova brottslighet som finns i . Regeringen jobbar stenhårt för att vi ska vara trygga i vårt land. Vi anser att politiken har gett resultat. Många gängkriminella sitter nu bakom lås och bom, och de sitter . råder den största straffmassan, alltså utdömda fängelseår, som har funnits i . Det är viktigt. Men det vi ser är att när de gängkriminella sitter bakom lås och bom står nya generationer redo att ta deras plats. Det är viktigt att fortsätta att skärpa straffen och fortsätta att bygga ut rättsväsendet, men vi måste med samma kraft se till att ungdomarna ser en annan framtid än att lockas in i de kriminella gängen. De behöver se sina föräldrar gå till jobbet, till jobb som betalar så bra att de har en bra levnadsstandard. Det är den vägen framåt de ska välja. Det måste finnas en förskola och skola som stöttar alla barn, så att de kan ta sin gymnasieexamen, vilket är inträdesbiljetten till den svenska arbetsmarknaden. Där måste vi lägga lika mycket kraft som på att höja straffen och bygga ut polisen, men här har få svar. 46 (SD): har vi pratat om dödsskjutningar och gängvåld, och det är en fruktansvärd utveckling. Men det finns så mycket mer. Det är fråga om förnedringsrån och andra typer av våldsbrott, inbrott och sexualbrott. Det är en mängd olika brott med riktiga offer, människor som ibland får sina liv fullständigt sönderslagna. Det är en otrygghet som upplevs runt om i vårt land, i människors vardag, på skolorna, i bostadsområdena. På många sätt är detta vår tids stora samhällsproblem. Jag hör det statsministern säger, och jag tycker att det är bra att regeringen har gjort en del saker som vi har bett om, men det finns mycket mer kvar att göra. Jag skulle vilja skicka en uppmaning till statsministern att begrunda detta utifrån brottsoffrens perspektiv. Att se detta från deras perspektiv gör att man förstår att det här är något som måste lösas före mycket annat. Ge rättsväsendet de resurser det behöver. Våga utreda de nya metoderna, och ge brottsoffren den upprättelse de förtjänar. 47 Statsminister (S): Ja, det är exakt därför som det här är en av regeringens absolut viktigaste prioriteter. Det är därför jag säger att vi ska vända på varenda sten för att bryta den segregation som ligger till grund för den kriminalitet som vi ser sprida ut sig i vårt land. Jag ser brottsoffren, ungdomarna som rånas och arbetsplatskriminaliteten som skapar otrygghet runt om i landet, för att inte tala om gängen och alla skjutningarna. Det är fruktansvärt. Det är därför som jag sedan jag blev statsminister i har sagt att alla mina ministrar ska arbeta för att se vad som kan göras för att bryta segregationen, stoppa kriminaliteten och se till att vi kan leva trygga i vårt . roll i arbetet mot krigsbrott 48 (C): Kvinnor som våldtas under pistolhot inför sina barn, som hålls fångna i sina hem av ryska soldater, våldtagna om och om igen. Människor som utnyttjas som en del av en hänsynslös systematisk krigföring. Rapporter om sexuella övergrepp mot ukrainska kvinnor och barn kommer i en strid ström, och tyvärr är detta bara ännu ett exempel. Det sexuella våldet finns i konflikter över hela världen. Enligt FN har en av fem kvinnor på flykt från krig eller humanitära katastrofer varit utsatta för sexuellt våld. Det är övergrepp som sätter djupa och såriga ärr, orsakar bottenlöst lidande, splittrar familjer och raserar människovärdet och framtidstron. Det är vår skyldighet att stå upp för krigets offer och agera. Utredningar vad gäller krigsbrott vid polisen och måste ges ökade resurser. Fler fall behöver drivas enligt lagstiftningen om universell jurisdiktion. Men framför allt måste vi stärka det internationella arbetet och samarbetet för att stoppa och utreda dessa avskyvärda brott. Våldtäkter, likt andra krigsbrott, ska aldrig accepteras oavsett var i världen gärningsmannen befinner sig. Läget är mycket allvarligt och alarmerande. Ropen på hjälp ekar, och kan här göra skillnad. Vad gör statsministern för att stärka roll i arbetet mot krigsbrott? Hur ser regeringens plan ut för att bistå till exempel Internationella brottmålsdomstolens och andra internationella instansers arbete för att värna några av krigets allra mest utsatta barn och kvinnor? 49 Statsminister (S): Jag tackar för att hon tar upp en så viktig fråga. Det vi ser i krig och konflikter är att kvinnor och barn ofta blir offer för sexuellt våld. Vi har sett det i tidigare konflikter i och andra delar av världen, och vi hör vittnesmål från . Det är klart att vi alla blir berörda av det som vi hör. Det är ett brott att göra så, och det är ett brott mot krigets lagar. Man får inte ge sig på civila på vare sig det ena eller det andra sättet, naturligtvis ej heller när det gäller sexuella förbrytelser. Därför ska de ansvariga för kriget och för alla krigsbrott ställas till ansvar för sina handlingar. För detta har vi i . Här är det viktigt att det samlas bevis och att vittnesmål tas upp så att de skyldiga kan ställas till svars. har tillsammans med andra länder anmält kriget i till . Vi har också skickat extra finansiella resurser dit för att det ska finnas medel för att utreda brott. Vi har också ställt upp med personal så att det ska finnas tillgång till den personal som krävs för att göra utredningarna. Därutöver har svenska åklagare öppnat ärenden om krigsförbrytelser i för att kunna samla in bevis – om sådana finns i . Här finns olika organ att arbeta via, och den stöttar dem. Och vi får ett viktigt stöd från i detta. 50 (C): Det är fråga om helt obeskrivliga och avsiktliga brutala krigshandlingar mot civila i . Och det kräver snabba och kraftfulla åtgärder. Anledningen till att jag tar upp detta är att fallen som leder till åtal och lagföring är så få. Under kriget i Bosnien beräknas 20 000 våldtäkter ha ägt rum. Men enligt organisationen till Kvinna ledde enbart 30 fall till åtal. Det får inte ske igen. Därför är det viktigt att agera offensivt. Det behöver skalas upp. och i behöver ökade resurser för att arbeta med dessa frågor. Vi behöver hjälpa till i det internationella samfundet för att driva frågorna vad gäller . Arbetet behöver helt enkelt intensifieras. Jag välkomnar att arbetet görs, men jag skulle vilja trycka än mer på att mer resurser krävs så att man kan använda universell jurisdiktion på på ett ännu mer kraftfullt sätt än . 51 Statsminister (S): Självklart är vi från regeringens sida beredda att göra mer om det råder resursbrist i i . Vi är naturligtvis beredda att titta på ytterligare resurser finansiellt och personellt. Det är en självklarhet. Precis som säger är det otroligt centralt att människor ställs till svars för de handlingar de begår. Det är också viktigt att vi i uppmärksammar de kvinnor och barn som kommer till på dessa frågor så att de inte här hamnar i händerna på oseriösa personer.