prot · H90961 · 2022-01-28 00:00:00 — kunde vi ta bort dem, även då på inrådan av , när man fått möjlighet att analysera läget. Därmed agerar vi pragmatiskt dag för dag och för att hantera situationen. Sätt inte en bild av att vi i allmänhet har väldigt restriktiva regler! Vi är som sagt det land som har haft de minst omfattande reserestriktionerna i hela . har mer omfattande restriktioner än vi. Jag tackar för debatten. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:159 om skatten på begagnad elektronik 113 Finansminister (S): har frågat mig om jag ämnar se över kemikalieskatten så att den inte motverkar återbruk och försäljning av begagnad elektronik. Inledningsvis vill jag understryka att främjandet av återbruk är en viktig del av regeringens arbete med omställningen till en cirkulär ekonomi. För kemikalieskatten finns det, i likhet med andra punktskatter, olika typer av skattskyldiga. Utgångspunkten är att försäljning i sig inte är skattepliktig; skattskyldigheten uppkommer när varan tillverkas eller importeras. För att detta ska ändras måste säljaren aktivt ansöka hos om att bli så kallad godkänd lagerhållare. En säljare som inte har gjort detta kan alltså sälja begagnad elektronik utan att försäljningen beskattas. Om den som säljer begagnad elektronik har valt att ansöka om att bli lagerhållare och godkänts av blir försäljningen generellt skattepliktig. Det finns dock ett undantag för sådana varor som skattskyldighet har inträtt för. Sådana produkter som i frågan anger redan har beskattats initialt ska alltså inte beskattas igen om de säljs som begagnade. Det finns således i lagen flera olika sätt för företag att säkerställa att begagnad elektronik inte beskattas. Med det sagt följer regeringen utvecklingen på området. 114 (M): Jag tackar finansministern för svaret. trädde lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik i kraft. Skattens syfte är att minska förekomsten av farliga kemiska ämnen i människors hemmiljö och att påverka användandet mot mer miljö- och hälsovänliga alternativ. Det låter ju toppen, herr talman, eller hur? Men vi var faktiskt inte helt eniga i skatteutskottet om skattens förträfflighet, dels på grund av risken för att importen av elektronik från andra länder, där skatten inte finns, skulle snedvrida konkurrensen för våra svenska aktörer, dels med tanke på hur den skulle slå mot den cirkulära ekonomin, det vill säga återanvändandet av elektronik. Skatten är ju så utformad att den betalas återigen varje gång elektronik säljs. Elektroniken kan både dubbelbeskattas och trippelbeskattas om återanvändandet blir stort. Återanvändandet är bra, men möjligheten för att det ska uppstå blir ju inte speciellt stor om beskattningen gör att kostnaden blir för hög för att det ska löna sig. Jag återkommer till detta . Även de partier som godkände genomförandet av kemikalieskatten i skatteutskottet hade sina dubier och var väl inte helt nöjda med skattens utformning. Finansministerns partikollega , tillika ordförande i utskottet, såg också att det föreligger en problematik. Därför krävde utskottet en utvärdering av kemikalieskatten. krävde helt enkelt av regeringen att man ska följa utvecklingen på området och att det görs en utvärdering av samhällsekonomiska och andra effekter av kemikalieskatten. och Kemikalieinspektionen, som fick uppdraget, har skrivit två rapporter. Den första gavs ut . Där konstateras att deras utvärdering av skatten på kemikalier i viss elektronik ”inte kunnat fastställa att förekomsten av klor, brom och fosfor i flamskyddsmedel har minskat i människors hemmiljö” till följd av kemikalieskatten. Man fastslår också: ”Den ersättning av farliga ämnen som genomförts med skatten som drivkraft har alltså varit begränsad och inneburit höga initiala samhällskostnader.” Vidare säger man i rapporten att skatten inte är kostnadseffektivt utformad, bland annat eftersom det är varans vikt och inte de kemiska ämnena som beskattas. När man säger att elektronikskatten inte är kostnadseffektivt utformad tar jag för givet att man hänvisar till att regeringen ville minska förekomsten av kemiskt farliga ämnen i människors hemmiljö. Det är vad jag läser in i rapporten, herr talman. Min fråga blir: Har finansministern någon annan tolkning av rapportskrivarnas slutsats? 115 Finansminister (S): Jag tackar för en interpellationsdebatt i en fråga som har diskuterats . Jag tror att det finns en bred enighet om behovet av att följa denna skatt, och därför har regeringen initierat en utvärdering och fått detta resultat. Min tolkning är att det finns en del utmaningar med skattesystemet på detta område. Men rapporten är också tydlig med att eftersom skatten funnits så är det svårt att utvärdera effekten av den. Man konstaterar ändå att skatten kan ha bidragit till att substituera bort farliga kemiska ämnen men att det är svårt att belägga det. fick vi ett underlag, och vi tittar på frågan ordentligt, inte minst för att skatten är ganska komplex och det kan bli administrativt komplicerat att jobba med frågan. Det är rimligt att utvärdera nya skatter, se vad som är bra och inte bra och hur man kan förenkla systemet . Det är viktigt, och jag ser fram emot att återkomma om det. 116 (M): Det har gått , så någon typ av utvärdering borde man kunna göra. Rapporten har ju funnits ett tag. I regeringens budget, på regeringens hemsida, på Socialdemokraternas hemsida och i ministerns svar används ordet ”cirkulär” frekvent. I regeringens budget betonas också vikten av omställning till en cirkulär ekonomi. Ja, vem är inte för det? Ambitionen är det nog inget fel på, men jag kan inte annat än konstatera att regeringen själv effektivt stoppar omställningen. Kemikalieskattens utformning är just ett sådant hinder. Vi konsumerar mer elektronik än någonsin, och desto fler elektronikprodukter som tillverkas, desto högre blir koldioxidutsläppen. Generellt sett uppkommer av klimatpåverkan från elektronikproduktion. Dessutom ökar elektronikavfallet och är nu världens mest snabbväxande avfallsström. Det är med andra ord ganska bråttom. Just därför är ökad produktlivslängd genom återanvändning av elektronik, till exempel datorer och mobiler, viktigt för vårt klimatarbete. Undantaget för begagnad elektronik funkar inte i praktiken. Systemet är för komplicerat. För att ett undantag ska ges måste man nämligen kunna bevisa att varan redan har beskattats – något som branschen säger är i det närmaste ogörligt. Undantaget har i stället lett till att begagnade datorer, telefoner och andra elektroniska produkter dubbelbeskattas. Låt mig ta ett prisexempel. En begagnad datorskärm som har ett värde på beläggs med exklusive moms i kemikalieskatt. Jag vet inte vad talmannen tänker om det, men för mig låter det som att den datorskärmen i princip blir osäljbar i förhållande till en ny datorskärm. För egen del hade jag nog valt att köpa en ny datorskärm, och jag tror att jag tyvärr inte är ensam om detta val – ett val som leder till såväl resursslöseri som ökat elektronikavfall. Vilket val skulle finansministern göra? I svaret säger ministern att man följer utvecklingen på området. Om så vore fallet hade man väl, med tanke på det totala misslyckandet vad gäller återanvändning av vår elektronik, sett till att den cirkulära ekonomin verkligen blivit till? När kommer det åtgärder från regeringen? 117 Finansminister (S): Det här är ett missförstånd som måste rättas till. Det är bara för den som har ansökt om att vara lagerhållare som detta över huvud taget kommer i fråga. Har man inte ansökt om att bli lagerhållare kan man utan problem sälja begagnad elektronik hur som helst. Och är man lagerhållare finns det ett undantag, och det undantaget innebär inte att man ska bevisa att varan har beskattats. Det räcker att skattskyldigheten har inträtt. Vad betyder det? Jo, till exempel att det finns ett kvitto på produkten. Det är vad som gäller. Jag vet att det finns en del osäkerhet och rykten om detta, så det är viktigt att klargöra att det inte är så lagstiftningen ser ut eller är ämnad att fungera. Detta är en viktig fråga att reda ut så att lagstiftningen följs enligt lagens intention och det som står i lagen. 118 (M): Vilket intressant svar från finansministern! Han har nog inte lyssnat på Delegationen för cirkulär ekonomi, som ju faktiskt har fått i uppdrag av regeringen att identifiera hinder och styrmedel samt ge råd och föreslå åtgärder. Delegationen har påpekat problemet med kemikalieskatten. Senast påpekade delegationen i en särskild skrivelse till regeringen: ”Slutsatsen är att den nuvarande skattens konstruktion motverkar det övergripande syftet att främja cirkularitet. Därför bör skatten tas bort på begagnade produkter när de återförs till marknaden.” I en som publicerades kom man fram till att återbruk av en bärbar dator kan spara koldioxidutsläpp jämfört med att köpa en ny och att av besparingen kommer från den uteblivna tillverkningen av ny dator. På regeringens hemsida läser jag: ”Utforma styrmedel som bidrar till ökat utbud och efterfrågan på cirkulära produkter, tjänster, återbruk och återvunna material.” Det låter bra, som så när man lyssnar till den socialdemokratiska regeringen. Ändå blir det så fel. I bästa fall händer ingenting. I värsta fall blir det rent skadligt, som med utformningen av kemikalieskatten. Skatten är nu ute på remissrunda. Varför inte ta tillfället i akt att göra om och göra rätt och lyssna till Delegationen för cirkulär ekonomi, som regeringen själv har tillsatt, som fått uppdraget att identifiera hinder och styrmedel? Vi moderater anser att återanvändning är mer än viktigt i vår gröna omställning. Hur det är med Socialdemokraterna är svårare att utröna. 119 Finansminister (S): Det är bra att debatten klargör att vi båda tycker att det är bra att man använder begagnat och att skattskyldigheten för begagnade varor vanligtvis inte inträder om man inte är lagerhållare, och då finns det ett undantag som innebär att man då kan visa att skattskyldighet har inträtt genom till exempel ett kvitto på produkten. I debatten antyder att systemet bör ändras så att man ska bevisa att varan är begagnad. Är det enklare? På vilket sätt dokumenteras det? Jag bara undrar eftersom det framställs som att det finns ett alternativt förslag som förenklar det här. Det är lättare att säga att något har producerats utomlands och är skattskyldigt vid import eller att konstatera att det finns ett kvitto och att någon annan därmed har skattskyldigheten och det därför inte är beskattningsbart. Jag är beredd att titta på förenklingar, och därför har vi ett förslag ute på remissbehandling. Men om jag ska vara ärlig underlättar underlaget kanske inte i alla delar utan ställer till det lite och gör det möjligen svårare för alla berörda parter. Vi får se om vi kan hitta enklare system, för jag tycker att det är viktigt att ha enkla system. Vi ska inte beskatta en sak ; det är inte meningen med det här. Men jag vet också att det är ganska många som inte riktigt har kunskap om hur lagstiftningen ser ut. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 13 Svar på interpellation 2021/22:160 om ekonomisk jämställdhet 120 Finansminister (S): har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag ämnar vidta för att kvinnors inkomstnivå ska öka och deras ekonomiska frihet stärkas. har en feministisk regering som prioriterar jämställdhetsarbetet högt. har gjort stora framsteg historiskt när det gäller den ekonomiska jämställdheten, men betydande skillnader mellan kvinnor och män kvarstår, särskilt för kvinnor som är födda utanför . Utifrån det delar jag uppfattning att det finns könsskillnader i inkomsterna som kräver fortsatt fokus och insatser. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Den enskilt viktigaste förklaringen till löneskillnaderna är att kvinnor och män arbetar inom olika yrken och att dessa yrken har olika lönelägen. Att kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män och att de också tar ut en större del av föräldraledigheten bidrar till skillnaderna. Kvinnor är dessutom mer sjukskrivna och har lägre kapitalinkomster. För att särskilt stärka kvinnors ekonomi har regeringen under den här mandatperioden bland annat infört ett inkomstpensionstillägg, stärkt grundskyddet för pensionärer och höjt underhållsstödet. Det har bidragit till en ökning av den disponibla inkomsten som relativt sett är större bland kvinnor än bland män. Regeringens satsningar på individuella välfärdstjänster inom hälso- och sjukvård, kultur, fritid, utbildning samt socialt skydd har tillfört ekonomiska resurser till välfärdstjänster som sammantaget nyttjas i högre grad av kvinnor än av män. Sammantaget har regeringens reformer av skatter och transfereringar samt satsningar på välfärdstjänster bidragit till ökad ekonomisk jämställdhet. Därutöver har regeringen tillsatt en kommission för jämställda livsinkomster. Den ska föreslå åtgärder som ska bidra till att främja jämställda löner, jämställda livsinkomster, en jämställd fördelning av det offentligas stödåtgärder till kvinnor och män samt jämställda arbetsplatser. Slutrapporten från kommissionen kommer . 121 (M): Den numera illröda regeringen har utnämnt sig själv till en feministisk regering och säger sig ha ett jämställt perspektiv i allt man gör. Det är en bra ambition. Att vi nu har en kvinna på statsministerposten kan jag inte annat än hålla med om att det är ett glastak som har krossats, även om partifärgen kanske inte är den önskade. Men tyvärr räcker det inte med detta för att uppnå jämställdhet, för till syvende och sist handlar det mycket om vilken politik som drivs, vilka signaler politiken skickar och vilka förutsättningar som ges för att män och kvinnor ska anses ha samma möjligheter. Som ministern påpekar har kommit långt när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män, men det finns fortfarande omfattande problem. Kvinnor tjänar mindre än män. Kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män. Kvinnor äger i snitt bara hälften av vad män äger i . Kvinnor och män arbetar också i stor utsträckning inom olika sektorer och yrken. Mycket av det omsorgsarbete som i många länder utförs oavlönat av kvinnor utförs i visserligen också av kvinnor men som avlönat förvärvsarbete. Under alliansregeringen gjordes det möjligt att starta och driva företag inom välfärden, en välfärd där kvinnor dominerar när det gäller vård- och omsorgsarbetet. Över hälften av företagarna i välfärden är just kvinnor. Detta kan jämföras med byggsektorn, där det är . Det är också inom välfärden som kvinnor i stor utsträckning arbetar. Det är kvinnor som likt män vill kunna byta arbetsgivare, göra karriär och få upp sina löner. Den arbetsmarknaden vill det socialdemokratiska partiet slå sönder genom förslag om vinstförbud i välfärden. Rätta mig om jag har fel, finansministern, men den socialdemokratiska regeringen gillar helt enkelt inte företagande inom kvinnodominerade branscher, särskilt inte om ambitionen är att företaget ska gå bra, utvecklas, expandera och anställa fler. Är det rätt uppfattat, finansministern, att jämställdhet mellan kvinnor och män är bra men att det inte gäller när det kommer till att fler kvinnor ska kunna driva företag? Ges kvinnor och män verkligen samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete och ekonomisk självständighet i Socialdemokraternas ? 122 Finansminister (S): När det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor finns det intressanta jämförelser att göra. Vi hade en moderatledd regering innan vi fick en socialdemokratiskt ledd regering, och man kan titta på utfallsdata – hur löneskillnader har utvecklats och hur budgetarna har sett ut i fördelningen av satsningar mellan kvinnor och män. Oavsett hur man vrider och vänder på jämförelserna visar det sig att vi har haft en mer ambitiös jämställdhetspolitik än den tidigare regeringen. Titta bara på lönegapet mellan kvinnor och män! Det har minskat dubbelt så fort under våra år som vad det gjorde under den tidigare regeringen. Om man tittar på hur utfallet av budgeten har varit ser man att det sammantagna utfallet från våra budgetar alltid har kompenserat och riktats mer mot kvinnor än mot män. lyckades inte med särskilt mycket utjämning över huvud taget, och de kvinnor som fick något var framför allt de kvinnor som hade det relativt bra ställt. Det är också en fördelningsaspekt som spelar roll. Jag menar att det som blev väldigt specifikt och där har varit ett pådrivande land är att vi när vi tillträdde som regering började jämställdhetsbudgetera rakt av, det vill säga att alla nya reformer granskas utifrån ett jämställdhetsperspektiv så att man åtminstone har alla förutsättningar att göra rätt avvägningar och se om budgetarbetet går i rätt riktning eller inte. Jag vet inte hur det blir framöver, men när kommer i regeringsställning blir det ofta så att de framför allt prioriterar stora skattesänkningar. När man tittar på resultatet av dessa stora sänkningar är det de som har högre inkomster som gynnas, och de som har höga inkomster i samhället är män. Dessutom blir resultatet av skattesänkningar sämre eller mindre välfärdstjänster, som vi vet att kvinnor i större utsträckning än män använder. Jag ser därför fram emot att inom en inte alltför presentera nya förslag som riktar sig till de sämst ställda pensionärerna i . Vi vet vilka de är. Det är kvinnor i större utsträckning än män. Där har det svenska politiska systemet inte levererat tillräckligt mycket. Jag ser också fram emot en politisk diskussion om hur partierna ställer sig till frågan om att förbättra villkoren för de sämst ställda pensionärerna, varav många är kvinnor. 123 (M): Jag kan hålla med finansministern om att fördelningspolitiken spelar en stor roll. Jag kan också konstatera att de jobbskatteavdrag som gjorts och som vi vill göra framför allt träffar dem med låga inkomster och medelinkomster, vilket också gynnar kvinnor. Jag vet inte hur många debatter jag har haft med föregångare på finansministerposten beträffande rutavdrag. Många av inläggen från den dåvarande finansministern var i linje med att man ska ta hand om sin egen skit, att Djursholmsvillorna inte ska hållas rena på skattebetalarnas bekostnad, att vi inte vill ha ett sådant samhälle – ja, förstår. Att många aktörer nu gör sitt yttersta för att släta över affären eller förflytta ansvaret bort från statsminister eget användande av hemtjänster är tydligt. En ledande socialdemokrat, ingen mindre än , menar att det är rutavdragets fel och säger: ”Jag vill inte moralisera men jag kan försäkra att jag i alla fall aldrig har anlitat städhjälp. Jag hade en mamma som var städerska , det räckte för mig”. Något som är lite i linje med detta kunde jag uppfatta i våra debatter – att alla jobb inte var fina nog, ingen respekt för ett hederligt arbete och inget hatten av för alla som går till jobbet , oavsett om man sopar trottoaren eller städar på krogen eller hemma hos någon. Inte med ett ord nämndes det faktum att svarta jobb blev vita med trygga anställningar för kvinnor, att många utrikes födda kvinnor fick sitt första jobb i sitt nya land eller att hälften av dem som driver företag i rutbranschen de facto är kvinnor. Att nu själv har använt sig av ruttjänsten är glädjande och helt förståeligt. Jag unnar henne all hjälp och avlastning hon kan få. Att hon sedan själv inte har levt upp till de krav som hon ställer på andra är mer än beklagligt, men det är inte detta som debatten handlar om . Att Socialdemokraterna nu har insett att rutreformen är här för att stanna torde vara klart då självaste statsministern, trots ett hårt motstånd initialt, nu använder sig av den. Att kvinnors andel av företagande har ökat kan förklaras av att andelen företag inom tillverkning minskar i förhållande till tjänste- och servicesektorn samt till företag inom vård och omsorg, där kvinnor i hög grad är verksamma. Utvecklingen har, oavsett vad finansministern säger, gynnats av borgerliga reformer som har bidragit till en växande hemtjänstsektor och öppnat upp vård- och omsorgsbranscherna för företagande. Vilka reformer kan vi se fram emot från den socialdemokratiska regeringen för att fler kvinnor ska kunna titulera sig företagare? 124 Finansminister (S): Som tidigare näringsminister brinner jag för företagande. Jag tycker att det är enormt viktigt. Kvinnor och män som har en dröm och en vision om att starta företag och som kanske har en innovation är viktiga för . Jag kan konstatera att även på detta område finns det stora problem med jämställdheten, hur riskkapitalet fungerar och hur man värderar kvinnliga eller manliga idéer. Där har inte minst våra statliga aktörer ett mycket större uppföljningsansvar för att se till att stimulera också den typ av företagande hos grupper som det traditionella riskkapitalet kanske inte värderar. Men däremot blir detta lite märkligt. Menar på fullt allvar att rutreformen är den stora jämställdhetsdriven i svensk ekonomisk politik? Är det här vi prövar hur det går med livsinkomsterna för kvinnor och män, hur det går med pensionssystemets utveckling och hur det går med deltidsjobben eller heltidsjobben? Jag blir förvånad. Ärligt talat visar väl den senaste tidens händelser att vi inte har kommit bort från de svarta jobben i den här sektorn heller, även om rutsystemet säkert har bidragit till att fler av dessa jobb är vita än tidigare? Men det har också visat sig att det är väldigt få av dem som har invandrat till som har fått jobben i denna sektor. Det är snarare så att system med världens mest liberala arbetskraftsinvandring har lett till att människor har kommit till för att jobba i städsektorn i stället för att människor som bor här och som kanske har flytt hit kan få sitt första jobb i städsektorn. Det trodde jag var själva poängen med systemet, inte tvärtom. Det finns alltså en del att utveckla här. Framför allt är det bra att en socialdemokratisk regering nu tar tag i att reformera hela systemet med arbetskraftsinvandring, så att vi faktiskt får ordning och reda på detta. Det är nämligen bland annat detta som har drivit fram en väldigt svart ekonomi och ett skuggsamhälle som syns framför allt i våra utsatta områden runt om i . Vi har dessutom en utredning som tittar på ett avskaffande av EBO-lagstiftningen. Vi har redan begränsat EBO-lagstiftningen för att se till att dessa bostadsområden inte ska drabbas. Detta är strukturella frågor som drabbar både kvinnor och män. Men i detta fall handlar det också om att människor inte ska utnyttjas på svensk arbetsmarknad. När man tittar på budgetmotion, som tack och lov inte gick igenom, kan jag konstatera att det var nej till starkare sjukförsäkring och nej till trygghetspension. Det var framför allt de kvinnor som har slitit ett helt yrkesliv som skulle drabbas om politik gick igenom. Det är verkligen de kvinnor som har slitit hela livet och blivit utslitna och kanske inte kan se fram emot en pension med hyggliga ersättningar. Våra förslag är en riktig politik för kvinnors och mäns lika förutsättningar. Och jag ser fram emot att ha en fortsatt debatt om de fattigaste pensionärerna, därför att vi kommer att fortsätta vårt arbete, inte bara med att stärka sjukförsäkringen. Hade vi infört en trygghetspension hade det gjort att de som faktiskt inte kan arbeta hela vägen fram till pensionsåldern inte behöver ta ut sin pension och därmed bli fattiga på köpet. Detta är enormt viktiga reformer som riktar sig inte minst till kvinnor i välfärdsyrken och i LO-yrken som annars skulle drabbas av en ännu lägre pension. 125 (M): Jag kan konstatera att finansministern fnyser åt och raljerar över en kvinnodominerad sektor. Jag undrar hur byggsektorn hade reagerat om han hade raljerat på samma sätt över den, en byggsektor som absolut har lite problem med både svarta jobb och illegala arbetare. Men det var inte det som jag hade tänkt använda min talartid till. Att kvinnor arbetar är bra inte bara för jämställdheten utan också för ekonomi.