prot · H90981 · 2022-03-15 00:00:00 — § 1 Justering av protokoll Protokollet för justerades. Förste vice talmannen meddelade att (V) avsagt sig uppdraget som ersättare i . Kammaren biföll denna avsägelse. § 3 Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2021/22:398 Interpellation 2021/22:398 Befolkningsskyddet och skyddsrum av (M) Interpellationen kommer inte hinna besvaras inom tidsfristen. Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellationen kommer att besvaras . § 4 Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: 2021/22:126 till skatteutskottet 2021/22:132 till utbildningsutskottet 2021/22:152 till finansutskottet 2021/22:115 till utrikesutskottet 2021/22:RR2 till finansutskottet 2021/22:4410, 4415 och 4421 till socialutskottet 2021/22:4428 och 4429 till civilutskottet 2021/22:4430 och 4432 till utbildningsutskottet 2021/22:4426, 4427 och 4431 till näringsutskottet 2021/22:4409, 4411, 4412, 4420, 4422 och 4425 till socialutskottet COM(2021) 776 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2022) 57 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2022) 76 till socialutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2022) 109 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . COM(2022) 112 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . § 5 Ärenden för bordläggning Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:FiU18 Gränsöverskridande distribution av fonder 2021/22:FiU19 Nya kapitaltäckningsregler för mycket stora värdepappersbolag 2021/22:UU11 Vissa säkerhetspolitiska frågor 2021/22:SkU13 Inkomstskatt 2021/22:KrU3 Radio och tv i allmänhetens tjänst 2021/22:SoU12 Stöd till personer med funktionsnedsättning Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2021/22:MJU17 Fiskeripolitik § 6 Svar på interpellationerna 2021/22:346 och 347 om sjötransporter 1 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vad regeringen och jag gör för att flytta gods till insjöfarten. har även frågat mig vad regeringen och jag gör för att öka andelen sjötransporter och minska de långväga vägtransporterna. Jag väljer att svara på interpellationerna i ett sammanhang. En av regeringens viktigaste prioriteringar är att öka takten i klimatomställningen. Vi investerar i infrastrukturen både på land och till sjöss. Det stärker konkurrenskraften för svensk såväl export som import, och det driver på den gröna industriella revolutionen. Regeringen arbetar aktivt för att främja en överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Exempel på det är den nationella godstransportstrategin, som var den första i sitt slag, ekobonusen, en förlängd och breddad ekobonus, tillsättandet av en sjöfartssamordnare samt fler utpekade inre vattenvägar. Under den här regeringen har också tillförts historiskt stora resurser, och svenska rederier har stöttats genom ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd under pandemin. Dessutom har regeringen satsat på en mängd investeringar för sjöfarten, exempelvis kapacitetshöjande åtgärder i hamn och hamn samt nya slussar i och i . Alla dessa investeringar kommer att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Jag kan konstatera att regeringen med alla dessa satsningar tar ett stort ansvar för sjöfarten. 2 (SD): Stort tack till , som har svarat på frågorna! Jag är också tacksam över att har valt att slå ihop interpellationerna för att spara tid i kammaren. De var ju ganska likalydande. Att det investeras i infrastruktur är både bra och viktigt. Nya slussar i och är självklart bra. Slussarna i har dock varit i uselt skick . De lever egentligen på övertid och är en stor möjliggörare för framtida sjöfart. Hade slussarna inte gjorts om och hade det inte byggts nytt hade det inte varit möjligt att ha någon sjöfart över huvud taget mellan och . är dock ett absolut sista datum för överlevnaden av dessa slussar, och det är tajt att hinna få dem på plats. Jag hoppas att det ska gå att göra inom den tid som är utsatt. Hade man fått igång sjöfart på ned till hade man till exempel kunnat avlasta vägtransporterna med närmare 50 000 lastbilsenheter som hade kunnat flyttas till sjöfart. Det finns stora potentialer. Problemet är ofta kostnaderna. Det är för dyrt, helt enkelt. Man kan säga att lastbilar är för billiga, men det är att ta i med tanke på dagens priser. De olika transportslagen har ju sina olika lösningar och möjligheter. I , till exempel, är Södertäljeslussen jätteviktig. Men vi har ju andra problem. Vi har en bro, , som sätter begränsningar på andra sidan och gör att de nya Vänermaxfartygen som skulle kunna byggas hindras av en bro som är byggd . En ny bro hade legat runt 800 miljoner. Det är stora pengar, jag vet, men för att hålla liv i ligger kostnaden mellan 100 och 400 miljoner – en bro som man senare måste riva i alla fall. Jag tänkte också gå in lite grann på det regelverk för inre vattenvägar som tillkom 2014 och som inte är uppdaterat efter pråmtrafik utan bygger på IMO-trafik. Jag vet att vi har en nationell samordnare som tittar på det här med skyddade vatten med mera, men jag tycker att ministern kanske borde låta samordnaren av sjöfart också titta på regelverket så att man kan både underlätta och möjliggöra för mycket mer pråmtrafik, få kostnadseffektivitet och se om man skulle kunna ha en startmodell för pråmtrafiken för att få igång den. Ministern är ju väl medveten om att det har gjorts försök att få igång trafik mellan och , vilket hade kunnat avlasta vägtransporterna något enormt. Problemet är återigen kostnaderna. kostnader, fru talman, tog av transporten. Detta var en transport som skulle kunna ske , men det blev bara en resa på grund av priset. Jag vill fråga ministern om ministern har tänkt att ge detta uppdrag till samordnaren. 3 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Det är viktigt, för detta är en resa som vi gjort i : att återupptäcka sjöfarten, att se dess potential och att inse att den är underutnyttjad och skulle kunna användas för så otroligt mycket mer. Det var ett av skälen till att vi både lanserade godstransportstrategin och tog fram en nationell samordnare för att belysa sjöfartens potential och möjligheter. Jag valde själv att prioritera sjöfarten i en utsträckning som inte setts tidigare när det gäller nationell plan. Även om det var en liten procentandel kan man säga att det var en flerdubbling av satsningarna när vi fick hamn, hamn eller för den delen satsningarna på slussar. Jag tror att det kommer att vara en kombination, fru talman, av det som nämner, att hitta ekonomiska incitament, och att öka kunskapen och bryta gamla traditioner för hur vi transporterar. Det säger jag delvis mot bakgrund av att ha lyssnat in både den nuvarande och den förra nationella samordnaren. Det handlar om att öppna nya vägar och också bryta traditioner och se sjöfartens potential, till exempel genom ekobonus och breddad ekobonus och genom att skydda sjöfarten från alltför stora höjningar av farledsavgifterna. Där har annars varit ordentligt underfinansierat . Detta har varit viktiga insatser för att stärka svensk sjöfart. Jag utesluter inte att vi kommer att behöva gå vidare. Pråmar är ju en relativt ny företeelse i . Vi har inte den traditionen och kanske inte heller samma förutsättningar som man har i eller i . Vi har dock tittat på erfarenheterna därifrån och ser att det finns möjligheter också här att utöka den trafiken. kommer det alltid att finnas något objekt eller någon satsning som kan bli ännu bättre om man bara lägger någon miljard till på att förbättra förutsättningarna. Det är regeringens stora dilemma och borde kanske i ökad utsträckning också vara oppositionens dilemma, för vi måste ju prioritera i ett dagsläge och en situation där vi får, och kommer att få, lägga mer resurser än någonsin på militära försvar och på att rusta för ett mottagande av personer som flyr från krig och kris. Efter pandemin har vi också höga ambitionsnivåer när det gäller att säkerställa resurser till sjukvården och andra delar. Men trots detta lägger vi alltså närmare 900 miljarder i infrastruktursatsningar, vilket är mer . Så är det. Det kommer att vara tuffa prioriteringar. , för att ändå kommentera den, är jag väl bekant med. Jag lyfte själv in objektet i nationell plan 2018 och tittar nu på det underlag och den diskussion som finns kring hur vi kan förbättra förutsättningarna för hela sjöfarten i området genom ombyggnation eller en ny broförbindelse. Regeringen kommer att redovisa sitt ställningstagande när vi presenterar nationell plan, vilket blir . Mycket är alltså på gång, även om det säkert kommer att finnas en lång lista på saker som både , näringen och många andra vill göra. Jag är ändå stolt över att kunna säga att vi gör mer än någonsin på sjöfartens område. Att ha en nationell samordnare och en godstransportstrategi, att göra ekobonus och att till och med två gånger nu sammankalla alla landets hamnar och föra ihop hamnpolitiken som nationell är viktiga steg för att stärka sjöfarten. Vi har även tredubblat forskningen kring sjöfart och flerdubblat ansträngningarna i nationell plan. Mycket bra är alltså gjort, och det tycker jag att vi ska känna stolthet över. 4 (SD): Tack, ministern! Jag kan inte förneka att det görs satsningar; det görs. Jag måste erkänna att jag tyckte att den första ekobonusen var katastrofal. Det var som ett slag i luften. Den andra, lite mer breddade ekobonusen är bättre. Sjöfartsfolket uppskattar den bra mycket mer än den första. Problemet som jag ser det, fru talman, är att även detta är tillfälliga pengar till sjöfarten. Jag hade gärna sett mer långsiktiga pengar som sjöfarten kan ta till sig för att bygga en framtid och känna trygghet. Självklart förändras vår omvärld. Kriget i våra grannländer innebär att man behöver rikta om stöd. Men detta är inga nya frågor som påverkas av kriget, utan pengarna är avsatta innan, till exempel i nationell plan. Det är inte heller bara fartygsfrakterna som man behöver beröra utan även hamnfrågorna. När det gäller infrastrukturplaneringen i land prioriterar man persontrafik. Den måste komma fram . Personerna som transporteras är ju de som på valdagen faktiskt väljer vem som sitter i regering, medan godstransporterna får stå kvar ute i skogen och vänta tills spåren är fria. Hamnarna har en omvänd fördelning. Där tittar man bara på godstransporter och volymer för att räkna ut vilka stöd och möjligheter man ska kunna ge till hamnarna. Det innebär att persontransporterna får stå tillbaka, vilket visar sig i städer som har ett ganska stort inflöde av personbilar, exempelvis och . Det är svårt få bort trafiken via bättre vägar. Till exempel E65:an i är ett jätteproblem. Jag tror därför att man måste sikta på helheten och tänka hela vägen när det gäller sjöfarten. I , där det går väldigt mycket transporter och vi hade kunnat få upp väldigt mycket godstrafik på järnväg, har vi enkelspår in till hamnarna. Det innebär att det är görsvårt för godset att ta sig in i och med att man prioriterar persontrafik, som till exempel Pågatågen, som för övrigt är en förträfflig trafik nere i Skåneland. Det innebär också att möjligheterna att transportera godsvolymer på tåg ut till hamnarna är väldigt små, vilket gör att det blir svårt att få mer gods ut på sjöfarten. Jag hade önskat att man hade lagt mer resurser där och även på vägarna, för vi har fortfarande väldigt mycket rullande gods. Genom att möjliggöra detta kunde man också korta ledtiderna och öka attraktiviteten för att hantera godset på sjön. Min fråga blir därför om ministern, nu när han har nationell plan i knät, har funderat på att försöka omfördela i alla fall lite till de vägdelar som ligger runt hamnarna och eventuellt underlätta för de stadsbor som bor där. 5 Infrastrukturminister (S): Det är intressant det som säger angående utrymme att omfördela till exempel till lite väg i eller någon annanstans på utvecklingsanslaget i nationell plan. Jag har ju väldigt mycket lättare att göra det än vad , eller har, partier som dramatiskt vill minska anslaget för utveckling av infrastruktursektorn. föreslår en besparing på 30 miljarder och en besparing på 50 miljarder. vet jag inte riktigt, men eftersom stöder och och vill ha en sådan regering kommer det att bli mindre pengar till ny infrastruktur. Det är ju där ni vill skära ned. Det innebär mindre pengar till att bygga ut järnvägen i , trots att Fehmarn Bält byggs och att pressen på infrastrukturen i både på väg och järnväg kommer att öka. Det innebär också mindre pengar till exempelvis satsningar kring eller någon annanstans. Det är på utvecklingsanslaget som vi lägger resurser för farledsfördjupningar för eller hamn, och det är där vi satsar på att utveckla eller slussarna i . Det är där vi bygger ny infrastruktur. , och framför allt och som har preciserat sig, vill dock ta bort pengar i nationell plan. Låt oss därför hoppas att den ram som vi har är den som gäller framöver och att inte ett regeringsskifte, om olyckan skulle vara framme, innebär att det blir minskade resurser till infrastruktur som vid tidigare moderatledda regeringar. För vi måste bygga mer. Vi är fler i . Vi har en grön industriell revolution som gör att vi måste bli ännu snabbare på att få ut godset inte minst från alla batterifabriker som växer upp eller för den delen Hybrit och stål utan kol i norra . Det är därför trycket på infrastrukturinvesteringar är så stort . Vi kan backa lite i tiden till när alliansregeringen fanns. Då ville alla ha infrastruktursatsningar som kompensation för industrinedläggningar. Det var Trollhättepaketet och andra saker. är det annat. vill man ha infrastruktursatsningar för att det går så bra för , för att vi har stora industriinvesteringar och för att det behöver göras mer. Det är ett gott tecken på vår näringspolitik, så om vi ska kunna fullfölja det som nu efterlyser i form av mer satsningar krävs det nog att vi fortsatt har en socialdemokratiskt ledd regering. Jag vill ändå passa på tillfället att säga att det händer mycket även internationellt och i , vilket är glädjande. Vi tog en Clydebankdeklaration som innebär att vi ska få gröna korridorer och arbeta för det internationellt. Det är alltså inte bara svensk sjöfart som ser till att bli hållbar utan också internationell sjöfart. Särskilt i dessa tider kan det innebära att det öppnas nya vägar för godset att transporteras såväl runt våra kuster som internationellt. Då kan vi avlasta inte bara flyget utan vägarna och järnvägen, för det är det vi behöver göra. Motfrågan till är: Är ni beredda att lägga mer resurser på infrastruktur? I så fall blir det svårt att samarbeta med och . Jag har ändå förstått det som att det allra viktigaste för i det här läget är att se till att blir statsminister. Då är det väl till honom ni ska rikta krav. Jag har och efter flera debatter ännu inte fått något exempel på en kravlista från till . Det innebär att kommer att kunna fortsätta låta bli att satsa på infrastruktur och minska ambitionsnivån, vad än säger – eller? 6 (SD): Jag kan säga så här till : Vi har ingen ambition att sänka medlen till infrastruktur – tvärtom. Sedan är det helt riktigt så att man måste prioritera. Vi sverigedemokrater har väckt väldigt många motioner där vi gör stora prioriteringar. Vi vill laga, förbättra och bygga ut det vi redan har. Det är precis det jag har pratat om. Vi vill bygga dubbelspår där det finns enkelspår, och vi vill bygga fyrspår där det behövs och där det är flaskhalsar på dubbelspåren. Vi vill effektivisera och göra perronger längre. Och vi vill göra vägarna mer framkomliga. Det handlar inte om nya vägar. Vi förbättrar det som redan finns. Vi vill däremot inte lägga 300 miljarder på ett prestigeprojekt för järnväg som fördyras. Vi vill öka framkomligheten för vanligt folk, och vi vill öka framkomligheten för gods. Det kommer vi att stå fast vid. Vad gäller vem som ska vara nästa statsminister slåss vi för och ingen annan. 7 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för klargörandet. Det framgår tydligt att det viktigaste för är att se till att samarbeta med och . Det kommer att innebära sänkt ambitionsnivå när det gäller infrastruktur. Det lästes upp en önskelista. Den förväntas finansieras av , som det låter , men i nationell plan är det till det som kallas nya stambanor för höghastighetståg. Det är satsningar på sträckorna –och –och på Ostlänken. Jag tolkar det som att och tycker att det är satsningar som inte behöver göras. Men jag vet att regionerna är väldigt angelägna om det. –är en usel järnvägssträcka . På Kust-till-kust-banan går det i . Den behöver verkligen byggas om och byggas ut. Och på är det fullt. När Fehmarn Bält-förbindelsen nere i byggs kommer pressen på att bli väldigt stor. Då måste vi förstärka infrastrukturen i och i . Därför bygger vi en ny stambana där. Det går inte att försöka spränga in ytterligare spår där går. Det behövs ordentlig avlastning, inte minst för att godstrafiken ska kunna få plats och ge utrymme för mer regionpendling i och i . Sedan har vi Ostlänken, som är en viktig länk mellan , och . vill uppenbarligen säga att den inte är viktig, trots att regionen har jobbat för detta hur länge som helst och tycker att den är jätteviktig för hela och för den delen även för . Jag tror att det är viktigt att vi klargör det inför en valrörelse, även om den givet omständigheterna säkerligen kommer att bli annorlunda. Det är ett tydligt vägval; ska vi våga göra investeringar i ny infrastruktur, eller ska vi bara försöka puffa upp det gamla och sänka ambitionsnivån. Det är tydligen det som är alternativet. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 7 Svar på interpellation 2021/22:348 om fler fartyg under svensk flagg 8 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag och regeringen har ambitionen att öka andelen svenskflaggade fartyg och vad vi i så fall gör för att åstadkomma detta. Regeringen vill öka takten i klimatomställningen, och en del av det arbetet handlar om att flytta godstransporter från väg till sjöfart för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Därigenom kan vi också stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft, vilket bidrar till fler svenskflaggade fartyg. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen förlängdes och breddades ekobonusen på totalt för att främja överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Och fick tillskott för att mildra effekterna av pandemin om sammantaget . Utöver dessa satsningar föreslog regeringen i budgetpropositionen införandet av en klimatkompensation för sjöfarten på och till bland annat investeringar i båt‑, fartygs- och helikopterflottorna. Ytterligare 45 miljoner ska användas för att påbörja omställningen mot en fossilfri båt‑ och fartygsflotta. Den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart har fått i uppdrag av regeringen att bland annat föra en dialog med Hamnar och med målsättningen att få till stånd likvärdiga miljö- och klimatstyrningsincitament i hamn- och farledsavgifterna. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utreda verksamhets- och finansieringsform i syfte att lämna förslag på en organisation och finansiering som möjliggör en effektiv styrning mot transportpolitiska och klimatpolitiska mål. För att svensk sjöfart ska stå stark efter pandemin har regeringen dessutom, utöver de generella ekonomiska stöden som träffar sjöfartsnäringen, beslutat om ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd. har staten stöttat rederierna med . Det är exempel på satsningar som stärker svensk sjöfarts konkurrenskraft som vi ökar takten i klimatomställningen. 9 (SD): Jag tackar infrastrukturminister för svaret. I min fråga till infrastrukturminister frågade jag om regeringen har ambitionen att öka andelen svenskflaggade fartyg. Av svaret från ministern kan jag utläsa att man vill minska klimatpåverkan för transporter, vilket är bra. Men regeringen har, enligt svaret, inga lösningar på hur man ska få fler svenskflaggade fartyg. Jag har i alla fall missat det i svaret. Regeringen hoppas att det löser sig i alla fall. Det gör det inte. Problemet är att det är en internationell marknad. Man måste alltså göra så att svensk sjöfart har samma regler och villkor om den ska kunna klara av att vara på en sådan marknad. Utifrån den tidigare debatten kan vi också, när kriget kommer närmare, se vikten av att ha svenska fartyg som man kan ta kommando över för att skicka trupper eller andra förnödenheter. Det kan vi inte göra med fartyg som inte har svensk flagg. Svensk Sjöfart och strategin Blå tillväxt har flera förslag på hur man kan underlätta för att få fler svenskflaggade fartyg. Genom fler svenskflaggade fartyg blir det en bättre miljö, eftersom svenska redare satsar stort på en bra miljö. Det ger även ökade skatteintäkter och genererar fler arbetstillfällen både på land och till sjöss. Vi får inte glömma att Svensk Sjöfart även möjliggör för dem som vill bli framtidens sjömän att få praktikplatser ombord. Vi får inte heller glömma att sjömän som vill gå i land har stora möjligheter att få fina jobb, till exempel i bristyrken som lotsar eller som nya lärare för att utbilda nästa generation sjöfolk. Sjöfarten är inte bara godstransportör, utan den är även en nöjesindustri och en turismtransportör som skapar tillväxt i stora delar av . Det handlar om alltifrån kockar till serveringspersonal, städare och skeppare. Det ger ganska många nya arbetstillfällen. Jag kommer att få möjlighet att åka med ett hypermodernt fartyg, , som trafikerar mellan och Åbo i via . Vid byggandet av har man lagt fokus på energioptimering och miljöanpassade lösningar. Det innebär att detta fartyg förbrukar mindre bränsle trots att det är större. Det räknas som ett av världens mest energieffektiva fartyg. Tyvärr kommer detta fartyg att ha finsk, inte svensk, flagg. Jag frågar ministern igen: Vilka förslag på lösningar har regeringen och ministern för att få fler fartyg med svensk flagg? 10 Infrastrukturminister (S): Tack, , för engagemanget! Jag tycker att det är viktigt och uppskattar det. Jag tycker att jag väldigt tydligt redovisade hur vi arbetar med att öka andelen inflaggade fartyg i , och i ett längre perspektiv har vi lyckats. Tonnageskatten var en väldigt viktig del, som var efterlängtad. Det var en socialdemokratiskt ledd regering som gjorde denna förändring, tillsammans med alla de satsningar som jag läste upp i mitt svar. Jag vill ändå vara lite fräck och ställa en motfråga. I exempelvis den budgetreservation som , hade senast nämns inte sjöfart med ett enda ord. I egen budgetmotion görs inga större satsningar på sjöfarten. När ni själva får möjlighet att formulera er finns alltså inga satsningar på sjöfarten. Det finns ett skäl till att jag lyfter upp detta, fru talman. Jag kan uppskatta engagemang för sjöfarten, med bra underlag från sjöfartsnäringen och så vidare, eller kollegor till som lyfter fram andra transportsektorer med i många fall bra förslag, men man ska komma ihåg en sak. Vad spelar detta för roll när resultatet, om man röstar på och , blir att vi får en moderatledd regering som över huvud taget inte har någon ambition att lägga mer pengar på sjöfarten? Det är det här som är det svåra i utmaningen. Vad jag förstår finns det inga krav från på att förbättra sjöfarten eller andra delar av transportområdet. Jag har inte sett några. Man ställer in upp på att ska bli statsminister men vet egentligen inte vilket inflytande man kommer att få. Det här tycker jag är bekymmersamt. Vad man vet är att det under en socialdemokratiskt ledd regering har gjorts större satsningar än någonsin på infrastruktur. Det är under en socialdemokratiskt ledd regering som tonnageskatten har införts. Vi har främjat sjöfarten, infört ekobonus och inrättat en sjöfartssamordnare. Vi ger ökat stöd till . Vi har sett till att främja sjöfarten på ett sätt som inte gjorts tidigare.