prot · H909135 · 2022-06-21 00:00:00 — Förutom våra reservationer vill jag särskilt lyfta att utskottet föreslår att det ska riktas ett tillkännagivande till regeringen som lyder: att regeringen bör se över handläggningstider och kostnader i civilrättsliga mål om patent med inriktningen att dessa ska hållas nere. Det är extra kul att detta förslag bland annat bygger på en motion från , som jag dessutom själv är huvudförfattare till. Det blir då två yrkanden som bifalls från den motionen, som heter Uppfinningslandet . Det handlar just om hur vi ska ta vara på svenskarnas exceptionella innovationskraft och gynna svenska uppfinnare. I motionen skriver vi om hur den svenska staten behöver bli betydligt mer behjälplig vad gäller att skydda svenska patent och hjälpa till i patenttvister. För att öka möjligheterna och viljan att fullfölja en kommersialisering av uppfinningar och innovationer menar vi också att en försäkringslösning med en statlig garanti bör införas. Den ska kunna användas för den som hamnar i en tvist om intrång från tredje land. Som bekant är det ett problem att man helt enkelt kopierar ganska friskt i andra delar av världen, inte minst i . Vi menar vidare att det ska införas ett tak för rättegångskostnader vid patenttvist. I en internationell jämförelse har visat sig ha få patenttvister som avgörs i domstol. Det finns skäl att tro att det beror på att den svagare parten – kanske en garageuppfinnare, vem vet – tar en stor risk genom att eventuellt få betala stora rättegångskostnader om man förlorar målet. Vi argumenterar därför för att inrättandet av ett tak för hur mycket en part i en rättegångstvist kan bli skyldig för motpartens ombud skulle vara en intressant modell. På så vis jämnas spelplanen ut för parterna, och fler patentinnehavare kan våga ta strid för sin rätt. Enligt uppgift har detta visat sig framgångsrikt i bland annat och , där man har liknande system. Vår reservation 9 är även den kopplad till vår önskan om att staten ska ta ett större ansvar för att hjälpa svenska företag att skydda sina immateriella rättigheter. En åtgärd som vi vill framhålla är att ett kunskapscenter för immaterialrättsliga frågor bör inrättas, där man ska kunna samla och knyta samman kompetenser inom patentfrågor och övriga immaterialrättsliga frågor. Centret bör även arbeta med uppsökande verksamhet när det gäller till exempel utbildning och fungera som ett stöd för svenska företagare som söker kunskap eller har hamnat i trångmål. Kunskapscentret bör ha representation från både myndigheter, akademi och näringsliv. Sist men inte minst vill jag kort ta upp vår reservation 4. Det kan vara värt att nämna att det finns tveksamheter kring om vår upphovsrättslagstiftning tillåter spridning av digital avbildning av offentlig konst utan att man enligt lag egentligen blir tvungen att betala ersättning till konstnären, detta trots att syftet med konsten är att den ska vara fritt tillgänglig för folket. För att upphovsrättslagen inte ska få negativa konsekvenser i detta hänseende behöver den moderniseras och bli teknikneutral. Det ska vara rimligt och möjligt att ta kort på offentlig konst och till exempel dela i sociala medier utan att drabbas av sanktioner. Med detta tackar jag för ordet och vill önska både fru talmannen och övriga här i kammaren en trevlig sommar och en fin valrörelse. Jag hoppas att vi syns när har blivit lite större och ni andra har blivit lite mindre. 16 (C): Det är trevligt att vara här på den sista debatten i näringsutskottet tillsammans med goda kollegor och bra personal som vi har haft och mandatperioden. Jag vill inleda med att tacka för det trevliga samarbetet så att jag inte glömmer det på slutet. Immaterialrätt är på väldigt många sätt själva grunden för svensk ekonomi som den ser ut . Det är lätt att glömma, för det är ingenting man kan ta i. Det är ingenting som grävs upp ur marken. Det är ingenting som finns i skogen som tas ned med maskiner och säljs och som man sedan kan köpa på . Men anledningen till att det finns saker att köpa på är bland annat immaterialrätten. Jättemånga produkter som är kända från – musik, film och allt möjligt – är baserat på immaterialrätten. Det är värden som vi säljer och som är känt för runt om i världen men som inte riktigt går att ta på, och det kan ibland göra det lite svårt att förstå. Men man kan säga så här att även om det inte går att ta på så är värdet av immaterialrätten nästan ovärderligt för svensk ekonomi. Det är helt avgörande för både ekonomin, kulturen och det privata ägandet. För den enskilda som kommer med en ny idé är det immaterialrätten som gör att man kan få pengar för sin idé, en ny design etcetera. Det är alltså oerhört viktigt att det här blir bättre. tar vi några steg framåt, och det är väldigt bra. Det händer mycket. Flera av mina kollegor har nämnt många saker som är på gång. Vi kan också säga att det finns vissa saker där vi fortfarande ligger efter. Där får vi vara ärliga och säga att regeringen har levererat ganska sent. Att en modernisering av upphovsrätten är nödvändig är absolut sant, inte minst för att samhället har blivit väldigt digitaliserat. Vi kan konstatera att genom hela processen, som startade med ett EU-direktiv, har lett kampen för att yttrandefriheten ska vara ännu viktigare än immaterialrätten, för även om immaterialrätten är grunden för svensk ekonomi är yttrandefriheten grunden för ett modernt, demokratiskt samhälle. Därför har vi stått fast vid det genom hela processen, från det att direktivet behandlades i EU till att regeringen skulle anta en svensk ståndpunkt och vi har haft det uppe i utskottet. Vi har sagt att vi måste säkra att den revidering av upphovsrätten som håller på att ske i baserat på EU-lagstiftning faktiskt håller fast vid yttrandefriheten som det viktigaste värdet. Vi kan nu konstatera att domstolen har gett oss rätt. Jag har haft debatter med justitieministern här i kammaren där han har sagt att detta inte är något problem och att yttrandefriheten är skyddad. Jag konstaterar att gav oss rätt. Själva direktivet har inte varit tydligt nog i skyddet av yttrandefriheten. säger att det här måste skärpas. Det måste vara tydligt, och det måste även förtydligas i svensk rätt. Vi är glada för att regeringen nu börjar lyssna och att detta är med i den revision som har kommit. Förhoppningsvis ska vi ta det under den nya mandatperioden. Yttrandefriheten är nämligen grunden. Om vi inte har en yttrandefrihet som säkrar rätten att till exempel ta en bild på en statsminister och göra ett skämtsamt uttalande, om vi inte kan kritisera, göra satir etcetera, då är det fara för det demokratiska samtalet, det som ändå är grunden till att vi står här . En annan bit som också är viktig när det kommer till det digitala, något som en av mina kollegor precis nämnde, är panoramafriheten. presenterades en ny staty här utanför för att hedra de första fem kvinnorna som kom in i . Jättemånga av mina kollegor har delat bilder av denna staty. På grund av att panoramafriheten inte finns får man inte sprida en sådan bild digitalt. Att i privata sammanhang dela digitala bilder av ett privat verk som står i ett offentligt rum är alltså inte lagligt . Trots det var jättemånga av mina kollegor här i , också i mitt eget parti, lagbrytare . Det är en absurd lagstiftning. Det vill vi i inte längre ha, och därför reserverar vi oss emot det . Vi har lagt en reservation om att panoramafriheten måste återinföras också för privat digital spridning. Jag tror att vi alla har gått runt på torget i en storstad och tagit en bild av till exempel och delat. Det hade inte varit tillåtet i . Vi måste därför se över reglerna och se till att de funkar för ett digitalt samhälle. Det är såklart tillåtet att köpa vykort med motiven, men du får inte själv ta en bild och sprida den. Detta är inte en modern tolkning av immaterialrätten. Det finns alltså saker som måste bli bättre. Lagstiftningen måste anpassas efter en digital verklighet. Vi kan konstatera att det kommer att hända mycket . Ett nytt förslag är på gång från regeringen. Vi hoppas att vi snart kan besluta om det här i och att regeringen har lyssnat så mycket det nu går gällande både panoramafrihet och yttrandefrihet. Det känns kanske inte som hela vägen, men vi kan väl hoppas. Jag kommer att fortsätta att jobba för detta. Det vi vill ha med, som dock inte är med , är att nu när immaterialrätten och upphovsrätten ses över finns ett område där ligger efter. Det gäller möjligheten för forskare att dela material. När vi begränsar hur material fördelas påverkar det också forskningen. Det kan innebära att ibland får forskare i inte på samma sätt som i andra länder dela material mellan forskare, särskilt i internationella sammanhang. Det är ett problem som också måste lösas. Vi kan inte låta immaterialrätten begränsa svenska forskares möjligheter att delta i internationella samarbeten. Stort tack till alla kollegor. Ni har varit underbara. Jag hoppas, i motsats till vissa partier här, att vi ska växa. Jag utgår från att vi alla kommer att jobba för att vi själva ska växa. Jag hoppas att respekten för politiken och varandra också växer, inte minskar, nästa mandatperiod. Jag yrkar bifall till reservation 4. 17 (M) replik: Jag kan inte låta bli att ställa frågan till från om kostnader för patentansökningar. brukar stå på de små och medelstora företagens sida. I detta ärende frångår ni den principen genom att ni vill invänta att och EU ska ta fram domstolsförslag på hur reglerna ska hanteras gemensamt. Resonemangen har förts . Det planeras för undantagsfall och praxis, men det kommer att ta att utarbeta praxis. Vi vet att hade samma regelverk som , och man har i hittat en ny balans genom att man tidigt i ett ärende ska vara tydlig med kostnaderna. Den svagare parten ska se om det går att använda medel som finns till förfogande. Det kan vara en enskild eller några få som driver ett patent. Som jag sa tidigare i mitt anförande kan kostnaden för en rättsprövning variera mellan 1 och 10 miljoner. Därför har man ändrat sig för att få en balans. Det har resulterat i fler förlikningar och att frågor inte går vidare till att bli en rättssak. Man gör upp tidigare, och därmed kan de som tar chansen att driva sina frågor till domstol vinna därför att de vet att de andra inte har medel. Det ska bli ett sjyst system. Jag skulle gärna vilja höra svar på frågan. 18 (C) replik: har helt rätt i att det är helt avgörande att det finns ett system som gör att alla kan vara med och försvara sina rättigheter. Som ledamoten korrekt säger är det som konsekvent och alltid står upp för småföretags möjligheter och rättigheter, och det kommer vi att fortsätta att göra. Vi kan konstatera att det i den här frågan har varit lite olika syn på hur saker ska göras. I grunden är vi absolut för. sker en EU-översyn av alla upphovsrättsfrågorna. Om det är där översynen ska göras eller i nationell rätt kommer vi säkert att strida om i evigheter, men att dessa frågor måste bli enklare är vi helt överens om. 19 (M) replik: Då får vi väl konstatera att bryter mot att ställa upp för små och medelstora företag genom att lämna den vita fläcken tom. Det går att göra någonting. har liksom antagit en strategi som innebär det jag har beskrivit, nämligen att man här och kan göra arbetet transparent och öppet inför domstolar och får förlikningsprocesser på plats. Det är en modell som absolut värnar. Vi har inte råd att ha kvar den vita tomma rutan till dess att gör någonting. Man bör här och göra någonting nationellt. Man kan med ett land som , som är med i EU, kan man förhandla fram någonting som är likvärdigt och bra, som de redan har på plats. Vi menar att detta måste ske skyndsamt. Vad säger till de företag som faller ifrån ? Vi missar innovationer, patent och utveckling och tillväxt i vårt land. Av texten framgår att ni ställer er frågande till lämpligheten att inrätta denna typ av system på nationell nivå. Det förvånar mig eftersom det är en ganska stark skrivning. Andra länder har det på nationell nivå. Vi vill ju att det som är bra och gott för ska komma oss till godo. 20 (C) replik: Som in kära kollega säger är det jätteviktigt att vi säkrar att kan vara ett land där de små företagen har möjlighet att växa globalt och i , som är den primära marknaden för de flesta av dem. Det är också viktigt att det blir bra regler i andra länder. Därför kan det vara av värde att pusha på i EU. Det är mycket viktigt. Vi vill alltid titta på vad som kan göras bättre för de små företagen. kommer förslaget att gå igenom. Vi kommer såklart att även under nästa mandatperiod titta på om vi eller andra kan göra saker bättre. Vi fortsätter gärna diskussionerna för att förbättra villkoren för de små företagen med såväl som med Socialdemokraterna och alla andra partier. Diskussionen kommer att fortsätta nästa mandatperiod, och vi ska se till att det blir så bra som möjligt för de små företagen på europeisk nivå och i . 21 (KD): debatterar vi immaterialrätt, och det är näringsutskottets sista debatt för den här mandatperioden och för det här riksdagsåret. Jag skulle vilja börja med att tacka alla de organisationer och företag som har ett stort och brinnande engagemang i frågan. Det märks att det är mycket kraft och energi som läggs på dessa frågor just på grund av att de emellanåt är snåriga. Det här är ett område som inte alltid hålls högst upp på dagordningen, men det är nog så viktigt. Vi behöver lägga fokus på vad som händer på EU-nivå för att ta in frågorna i den svenska lagstiftningen och se till att alltid hålla de små och medelstora företagen på rätt köl. Det är politikernas uppgift att bevaka frågan. Vi har tidigare framhållit att regeringen bör se över tider och kostnader i civilrättsliga mål om patent med inriktningen att dessa ska hållas nere. En ytterligare åtgärd som vi ser som betydelsefull för att patent på ett effektivt sätt ska kunna skyddas är att åklagare ska få ökade möjligheter att väcka åtal vid patentintrång. Vi är medvetna om att dessa regler justerades , vilket innebar något sänkta trösklar för åklagare att kunna väcka åtal. Men vi menar att mer måste göras och att regeringen bör se över åtalsprövningsreglerna i patentlagen. I den nya rättsordningen finns mycket som ännu är oklart. Kommer den nya rättsordningen att minska problemen för mindre svenska företag som missgynnas av de svenska domstolsreglerna? Det finns inget som påvisar hur detta ska ske, och det finns inte något underlag som på något vis stärker detta påstående. När jag har fått samtal och pratat med olika aktörer råder det fortfarande oerhört stora osäkerheter om tvister. Och uppgifterna nu visar att kostnaderna blir avsevärda. Vid en mindre tvist om ett värde på kan totalkostnaden för ett förlorande mindre företag gå . Vid en tvist om större värden är det inte ovanligt att kostnaderna ökar markant. Det finns några undantagsregler. Hur de kommer att fungera i praktiken är mycket oklart. Många är oroliga över vad som händer om ingen ändring i regelverket införs. Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för växande och välfärdsskapande företag. I takt med utveckling, innovationer, digitalisering och ny teknik måste skapa ökade möjligheter för svenska företag att stå starka i den internationella konkurrensen. Ett sådant nödvändigt steg vore att inrätta en nationell strategi för immaterialrättsliga frågor. Detta område, som i stora delar har ett juridiskt fokus, måste på ett mycket tydligare sätt bli en integrerad del av näringspolitiken. Vi tycker att det borde göras en kartläggning av de immaterialrättsliga aspekterna i det svenska näringslivet. Man bör utreda hur stor andel av svenska företag som skyddar sina immateriella tillgångar och om det finns potential att öka den andelen. Kopplat till detta bör även informations- och utbildningsinsatserna kring immaterialrätten stärkas. Man bör ge PRV en tydlig roll att aktivt informera svenska företag och involvera andra myndigheter, såsom och . De bör få tydliga uppdrag att sprida kunskap och information om immaterialrätten. Ett ökat kunskapsutbyte mellan myndigheter skulle dessutom vara ett steg i rätt riktning. En immaterialrättsstrategi bör dock även innefatta en plan för hur lagstiftaren löpande ska arbeta för en anpassning av lagstiftningen i relation till den rådande tekniska utvecklingen. Inom exempelvis digitalisering och AI går utvecklingen väldigt fort, och får inte halka efter och riskera att förlora växande företag på grund av brister i de immaterialrättsliga skydden. Med detta sagt vill jag tacka kammaren, näringsutskottet och alla som har lyssnat på debatten och följt näringsutskottet under det här riksdagsåret och den här mandatperioden. Förhoppningsvis ses vi igen efter valet. Jag önskar er alla en glad sommar! 22 (L): Vi debatterar nu näringsutskottets betänkande NU22 om immaterialrätt. blev åter utsett till ett av de ledande innovationsländerna i världen. Denna innovationskraft hos svenska företag, forskare och uppfinnare har lagt grunden för vårt välstånd. är detta hotat av ett i praktiken svagt svenskt patentskydd för relativt små innovatörer. har halkat efter när det gäller att möjliggöra patenträttegångar för att praktiskt kunna skydda sina rättigheter. Patent är en förutsättning för innovation och har genom historien säkerställt att forskare och ingenjörer har varit beredda att investera tid och pengar i projekt eftersom patent garanterar att deras idéer inte omgående blir stulna. Immaterialrättsliga tillgångar utgör numera ofta lejonparten av värdet i nya innovativa företag, och därför kan effekten av ett otillräckligt skydd vara att svensk innovation tvingas flytta utomlands. För, ofta kapitalsvaga, nystartade företag eller enskilda forskare är det viktigt att det finns ett regelverk som bättre skyddar dem vid patentintrång. Vi behöver se över reglerna så att processkostnaderna för patenttvister hålls nere eller begränsas för mindre företag. Dessutom behöver det övervägas hur åklagare i större omfattning kan väcka åtal för patentintrång. Det är därför mycket positivt att vi har en majoritet som ställer sig bakom bland annat Liberalernas politik och därmed stöder förslaget till ett tillkännagivande till regeringen om kostnader i mål om patent. Regeringen bör därmed se över handläggningstider och kostnader i civilrättsliga mål om patent, med inriktningen att dessa ska hållas nere. En ytterligare åtgärd för att patent på ett effektivt sätt ska kunna skyddas är att åklagare ska få ökade möjligheter att väcka åtal vid patentintrång. Vi är medvetna om att dessa regler justerades , vilket innebar något sänkta trösklar för åklagare att kunna väcka åtal. Vi menar dock att mer måste göras och att regeringen bör se över åtalsprövningsreglerna i patentlagen. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall endast till reservation 6 under punkten 4, som handlar om åtalsprövning vid patentintrång. Jag kan också konstatera att detta är min sista debatt för mandatperioden. Jag vill passa på att tacka talmannen, kammarkansliet och mina kollegor i näringsutskottet. Jag riktar ett särskilt tack till utskottets kansli, som varit helt fantastiskt. Glad sommar till er alla! 23 (V): Vi från menar att ett modernt näringsliv innebär att företagen konkurrerar med innovation och inte genom låga löner, brott mot mänskliga rättigheter eller miljöförstöring. är ett nav för innovation, vilket vi måste skydda och säkerställa både här och på global nivå. Genom att stötta i synnerhet små och medelstora företag i detta kommer vi att kunna nå de globala målen. Självklart räcker det inte med detta – vi måste också ha högre ambitionsnivåer och ställa om andra saker i samhället – men det är en viktig del. En viktig del för innovationsföretagen är immaterialrätten. Med immaterialrätt menas skydd av intellektuellt arbete, och där hittar vi både upphovsrätt och industriellt rättsskydd. Det är en förutsättning för att skydda inkomster och säkerställa företagets överlevnad. har vi bland annat diskuterat upphovsrättsdirektivet, och har vi fått propositionen, som kommer att behandlas efter valet. Flera organisationer har lyft att förslaget har urvattnats, och vi hoppas att intresseorganisationerna får gehör för detta. Det gäller bland annat artikel 15. I § 2 i artikel 15 garanteras bildskapares och andra rättighetshavares förhandlingsrätt gentemot plattformar och aggregatorer. Denna artikel införs dock inte i och med förslaget, vilket såklart skapar oro gällande framtida inkomstkällor. Det är en balansgång där, tänker jag, och vi får helt enkelt se var vi landar i detta efter valet. En annan del av immaterialrätt som vi har diskuterat har att göra med patenträttigheterna för läkemedel. Under pandemin har det funnits en stor orättvisa kring fördelningen av vaccin. Det har funnits flera anledningar till detta; bland annat har läkemedelsföretagen inte mäktat med att ha en så hög produktion under en relativ . Dessutom har de rika länderna osolidariskt bunkrat vaccin. Visst har rika länder sedan låtit läkemedel sippra ned, men det har absolut inte skett i den omfattning som krävts. Som en del i att åtgärda detta väckte vi från en motion i där vi pekade på att bör arbeta för att globalt tillgängliggöra kunskap om behandlingar och vaccin som rör covid-19 samt att det bör skapas en global överenskommelse om att det ska produceras till lägsta möjliga kostnad och fördelas efter behov. Vi föreslog också att patenträttigheterna skulle pausas. Några kan mena att det kan vara skadligt för vår industri, men förslaget måste vägas mot att de stora läkemedelsföretagen redan hade tecknat in sin vinst och inte klarade av att producera mer. Allra viktigast är dock de konsekvenser som pandemin hade i form av mänskligt lidande och en tillbakagång av demokratin globalt. Rätten att producera versus patenträttigheter påverkar dock inte bara hälsan, utan den påverkar också vår globala förmåga att ställa om. För att utvecklingsländer ska ha några möjligheter att bromsa sina egna utsläpp och utvecklas behöver de få tillgång till modern miljöteknik. Genom en förändring av patentlagstiftningen skulle tekniköverföring kunna gynnas. Innovationerna inom bland annat förnybar teknik och jordbruk finns ofta koncentrerade hos företag i den rika delen av världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och en hållbar livsstil, till exempel genom att bygga ut vindkraften eller förbättra jordbruket, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. De har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. borde ta initiativ för att underlätta tekniköverföring till utvecklingsländer och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Detta skulle bland annat kunna göras genom en reform av bestämmelserna kring patent och immaterialrätt för vissa utvalda tekniker – för allas bästa. I synnerhet immaterialrätt är en viktig fråga. Mycket görs, men mycket mer kan göras. För oss är det viktigt att stärka de små och medelstora företag som jobbar med innovation och uppfinningar. Enligt en rapport får de små och medelstora företag som har någon registrerad rättighet generellt sett mycket stor utväxling av att ha immateriella rättigheter. Dessa företag har högre intäkter per anställd jämfört med företag som inte har någon registrerad rättighet. Om rättigheterna för små och medelstora företag stärks skulle det ge en positiv utveckling avseende jobb, hållbarhet och trygghet. Men utvecklingen för har tyvärr inte varit den bästa. av de svenska mindre företagen har tagit steget till att till exempel registrera ett varumärke. Det handlar delvis om kunskap och om de krav som ställs för att kunna registrera patent, men det handlar också om att mindre företag inte ser det som ekonomiskt genomförbart att skydda sina patent om så skulle krävas. Därför är dessa komponenter viktiga för att skydda de mindre företagen och på så sätt stärka konkurrensen.