prot · H90981 · 2022-03-15 00:00:00 — Bland annat har vi gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram rekommendationer om fiskeregleringar i tolv skyddade områden samt att ta fram en fördjupad analys av överlåtbara fiskerättigheter i det svenska fisket. Vi har gett i uppdrag att analysera och sammanställa så att vi kan främja dagens fiskberedning. Vi har också infört en möjlighet till skyddsjakt på skarv på enskilds initiativ. Detta ökar förhoppningsvis flexibiliteten i själva förvaltningen. Vi har ännu inte kunnat utläsa vad just det här enskilda har gett, men vi hoppas kunna se senare vad det har gett när det gäller skarven. Detta gäller även den licensjakt på gråsäl och knubbsäl som vi infört . Både jag och ledamoten vill ju se levande hav och en fiskerinäring som är bra både för att den goda maten ska komma på bordet och, , för att den faktiskt höjer den svenska beredskapen. Vi har gjort väldigt mycket med de verktyg som vi har i och med att det, precis som ledamoten säger, är som har befogenhet att föreslå ändringar i fågeldirektivet. Än så länge har man uttalat att direktiven är relevanta och ändamålsenliga och att man inte tänker föreslå några förändringar, trots att vi tydligt kan se att skarvpopulationen är väldigt stor. 41 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. SFPO, som är den största producentorganisationen, förordar per säl och per skarv, vilket jag tycker vore rimligt för att värna våra hav och sjöar. Detta skulle samhällsekonomiskt betala sig ganska snabbt. I Sydöstran presenterades ny forskning som påvisade att skarven tar minst lika mycket ål som människan fångar. Det är hård konkurrens om fisken mellan människa, skarv och säl; det vet vi. Detta var en studie från och som presenterades . I debatten om att ålen är utrotningshotad målas fisket och vattenkraften upp som bovar, vilket statsrådet säkert vet. Professor vid , miljö och botanik vid sa att vi måste utgå från att skarv äter väldigt mycket ål. Det är ingen tillfällighet att skarven har kallats ålakråka – den tar väldigt mycket ål. Det är i mina ögon ett måste att försöka påverka för att få till stånd en uppdatering av fågeldirektivet och verka för att skapa incitament för att människor ska bemöda sig att ge sig ut och skjuta skarv. Det är också viktigt att underlätta för fleråriga tillstånd gällande skyddsjakt och användande av andra jakt- och skrämselmetoder som komplement till jakt- och skjutvapen. Vi vill förorda en utökning av effektiva metoder som oljering och prickning. Skyddsjakt på enskilds initiativ är bra, men detta kommer inte att vara tillräckligt. Det finns inga starka incitament för att ge sig ut, för detta är en väldigt svår jakt att bedriva. Att man inte skjuter fler när man enligt beslut får göra det beror på att det finns ett regelverk kring det hela. Det är inte bara att gå ut och skjuta, utan det handlar om när, var och hur samt om hur nära en plats man får vara. Det är alltså inte så himla enkelt och lockande att idka skyddsjakt – inte heller på enskilds initiativ. Det måste till andra alternativ. Har statsrådet andra alternativ i bakfickan? Det jag har hört här är många droppar i havet. Om inte, vad väntar statsrådet och regeringen på? I har läget passerat allvarligt; det är kaos och katastrof, enligt näringen och forskningen. Detta orsakar stor ekonomisk skada för fiskenäringen. Den ena myndigheten pekar på den andra, och man försöker att undslippa skuldfrågan. På samma sätt gör politiken. Först pekar man ut torskfiskarna som de stora bovarna. Sedan, när de är borta, läggs skulden på storskaliga sillbåtar. Ingenting kommer att bli bättre av att man står handfallen eller av att alla skyller på varandra. handlar det om att vara modig och lyssna till näringens och forskningens kunskap för att fatta kloka beslut. Vad har statsrådet i bakfickan för att lösa situationen? 42 Statsrådet (S): Självklart är vi i regeringen både inlyssnande och väldigt kloka, men förutom att vi är det vidtar vi också väldigt många åtgärder. Jag berättade om några av dem. Det nya havs-, fiskeri- och vattenbruksprogrammet, som innehåller 2 miljarder, innehåller åtgärder. Vi gör också stora satsningar för att stärka havsmiljön, för vi vet att det inte bara är skarven som gör så att fiskbeståndet är dåligt. Det finns en mängd åtgärder som vi måste vidta. Det handlar också om hur vi förhandlar. Senast jag var nere och förhandlade om fiskekvoterna handlade det om att undantaget för fiske efter sill i södra kvarstår. Syftet är helt enkelt att stärka fiskeriet för framtiden. Det finns flera olika vägar framåt. kommer Havs- och vattenmyndigheten tillbaka till regeringen med redovisning av det uppdrag man haft att titta på vad ytterligare fiskeregleringar kan göra för att skapa ett bättre bestånd, så att våra barn och barnbarn också ska kunna njuta av den goda fisken. Jag utesluter inga åtgärder när det gäller att se till att få ett ökat fiskbestånd i , så att vi kan äta mer av den goda fisken, bereda mer av den goda fisken och på det sättet ha en bättre beredskap. När det gäller skottpengar kan jag säga att det inte riktigt är så vi brukar göra. Vi brukar först och främst försöka se till att vi har en viltförvaltning som tar hand om viltet. Vi försöker driva frågor i EU om till exempel att kunna göra någonting av sälprodukter etcetera. Det är så vi etiskt brukar behandla det. Skottpengar kan vara en sak, men är inte heller något helt oproblematiskt, vill jag tala om för ledamoten. Vi tittar på många olika åtgärder. Jag tror att ledamoten och jag vill exakt samma sak, nämligen att vi ska se till att vi har levande friska hav och ett ökat fiskbestånd som är hållbart . Vi ska kunna äta den goda fisken. Vi ska kunna ha en fiskerinäring som fungerar. Vi ska därmed också kunna stärka beredskap. 43 (SD): Jag tackar ånyo statsrådet för svaret. Det är intressant, men det är mycket som behöver göras. Det har kommit väldigt många droppar i havet, men det är inte tillräckligt. Ett exempel är Roxen, den näst största sjön i efter . Skarven håller på att förstöra sjön. En artikel i vittnar om att hela ekosystemet i sjön är på väg att förstöras och att utfiskning är på gång. Det fanns 6 000–7 000 skarvar där då. Det är ganska mycket i en sjö som ändå är förhållandevis liten. Skarvar äter per dag . Det blir per dag i Roxen. Då förstår man att antalet fiskare har minskat från åtta till en . Enligt reportaget kommer massor av kväve och fosfor ut från kolonierna. Det är som en ryamatta av alger på botten runt öarna. I alla andra sammanhang ses sådan påverkan som en miljöbov. Det vet säkert även statsrådet. Skarven har som sagt spridit sig inåt landet. Inte bara kustbandet utan även insjöar drabbas numera. P4 – och – vittnar om att campingägare är oroliga för att mista sina campinggäster; stanken och skränet skrämmer iväg folk från platserna. Även boende drabbas när skarven totalt tar över öarna och kustbandet med sin fräna doft och slår ut all växtlighet. Det blir spöklika öar där ingen annan än skarven vill vistas. Vi har kunnat läsa nyheter från till exempel om att skarvar börjar flyga in i samhällen och är helt orädda när man försöker skrämma iväg dem. Jämförelser har gjorts med klassiska thriller med tanke på den invasion av skarv som det blivit. Tror ändå inte statsrådet att vi behöver vidta andra åtgärder än dem som har vidtagits? 44 Statsrådet (S): Jag delar ledamotens problembeskrivning och instämmer i mycket av det som ledamoten säger. Vi har ett problem med skarv. Därför säger jag också att jag inte utesluter några nya åtgärder när det gäller skarven. Om ledamoten tittar på andra partiers kongresser kan han till exempel konstatera att Socialdemokraterna har ett starkt beslut om minskning av antalet mellanskarvar. Det ska naturligtvis vara en stam som är hållbar för svensk fauna i övrigt och hållbar ur ett kustmiljöperspektiv. Vi jobbar vidare. De åtgärder som jag har presenterat för ledamoten har vi redan beslutat. Vi måste också se dem verka och se vad de ger. Men utesluter jag inga nya åtgärder. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:362 om drivmedelspriset och en levande landsbygd 45 Statsrådet (S): har frågat näringsministern hur ministern och regeringen ser på landsbygders möjlighet till utveckling med drivmedelspriser som tillhör de högsta i världen. Vidare har frågat hur ministern och regeringen ser på förutsättningarna att stärka landsbygdens attraktionskraft för boende, företagande och turism med drivmedelspriser som tillhör de högsta i världen. Slutligen har frågat vilka eventuella kompensatoriska åtgärder som ministern och regeringen avser att vidta i syfte att bromsa de höga drivmedelsprisernas negativa effekter på den regionala utvecklingen i landsbygdsregioner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Priserna på bensin och diesel har ökat kraftigt . Det finns flera orsaker till detta, men en viktig anledning är pågående invasion av som påverkar drivmedelspriserna i hela . Råoljepriset har också stigit beroende på att efterfrågan på drivmedel har ökat i takt med den stigande ekonomiska aktiviteten. Det är värt att notera att ingen del av prisuppgången beror på höjda drivmedelsskatter. Regeringen har tvärtom lämnat ett förslag till om sänkt energiskatt på bensin och diesel (prop. 2021/22:84). Jag har stor förståelse för att ökade drivmedelspriser påverkar dem som bor och driver företag på landsbygderna. är det ett faktum att vi behöver ställa om för att minska växthusgasutsläppen från transportsektorn. I glest bebyggda områden kommer bilen sannolikt fortsatt att vara det viktigaste färdmedlet. Elektrifiering och hållbara biodrivmedel kommer att bli avgörande för landsbygdernas omställning, och regeringen vidtar en rad åtgärder för att främja detta. Omställningen måste dock ske på ett sätt som gör att hela kan vara med på den, även de som är beroende av bilen. Av bland annat den anledningen har på regeringens förslag sänkt skatten för invånarna i drygt 70 glesbygdskommuner. Det finns även en särskild nedsättning av fordonsskatten för bilar som ägs av personer i glesbygd. Dessutom finns investeringsstöd för drivmedelsstationer i områden där servicen är gles. Transportbidraget är ytterligare ett instrument för att kompensera företag för långa avstånd till kunder och marknader. Utöver detta avser regeringen att i kommande vårändringsbudget avisera att vi avser att tillfälligt höja skattenedsättningen för diesel i jord‑, skogs- och vattenbruksverksamhet med per liter utöver den nedsättning som finns. Regeringen bedömer att cirka 26 000 företag omfattas av nedsättningen. Dessutom avser regeringen i kommande vårändringsbudget även att föreslå ett tillfälligt stöd om totalt till fjäderfä- och grissektorerna samt växthusföretagen. Dessa företag påverkas särskilt svårt av det höga kostnadsläget. Regeringens engagemang för landsbygderna är mycket stort. Bland genomförda satsningar som förbättrar villkoren för landsbygder kan nämnas ett särskilt driftsstöd till lanthandlarna i sårbara och utsatta områden, en fortsatt satsning på statlig närvaro i hela landet genom etablering av fler servicekontor samt en särskild satsning på drift och underhåll av vägar och järnvägar. Regeringen satsar också på fortsatt bredbandsutbyggnad i hela landet som bland annat möjliggör arbete på distans och gör att fler kan bo längre från sin arbetsplats. Genom förslagen i den strategiska planen för EU:s gemensamma jordbrukspolitik satsas för åren 2023–2027 på att stärka jordbrukets konkurrenskraft, den gröna omställningen och utvecklingen på landsbygderna. Utöver detta beräknas tillföras nationella åtgärder som möter målen i EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det rör sig bland annat om medel till bredband och medel för att främja tillgången till kommersiell service. Regeringen genomför också satsningar som direkt riktas mot landsbygdskommuner för att stärka deras kapacitet att hantera samhällsutmaningarna. finns en uppdaterad kostnadsutjämning som syftar till att i högre grad beakta strukturella skillnader som finns mellan kommuner. Regeringen har också tillfört historiskt stora generella statsbidrag till kommunsektorn, dels en permanent höjning om –2022, varav till kommunerna och till regionerna, dels ytterligare till kommunerna och regionerna åren 2020–2022 för att framför allt lindra effekterna av pandemin. Därtill föreslog regeringen i budgetpropositionen ett särskilt stöd till befolkningsmässigt små kommuner om . Stödet ska fördelas till de kommuner som har färre än 9 000 invånare eller som får mest stöd via det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Vi ser tecken som kan vara början på en ny utveckling. Bland annat pågår en omfattande grön industriell utveckling i norra kopplad till fossilfri produktion. Denna utveckling är mycket glädjande. 46 (SD): Jag tackar landsbygdsminister för svaret, men det är tyvärr med viss besvikelse jag tar del av det. I interpellationsdebatter har man ofta ett slags grundläggande samsyn, och de politiska skillnaderna ligger i detaljerna. Men jag anser att dagens svar faktiskt visar att vi har väldigt olika synsätt på landsbygdernas förutsättningar. Jag noterar att ministern i sitt svar försäkrar att regeringens engagemang för landsbygderna är mycket stort, och någonstans vill jag ändå uttrycka min uppskattning för det – även om jag anser att regeringen i mångt och mycket är ute och cyklar i sina åtgärder på det här området. är ett avlångt land präglat av stora delar landsbygd och en hel del glesbygd. Runt omkring i vårt land finns en enastående innovationskraft och entreprenörsanda. Under mina år inom politiken har jag konstaterat att vi har duktiga jordbrukare, en modern skogsindustri, en hypermodern gruvindustri, en växande besöksnäring – om man bortser från coronapandemins negativa effekter – och en lång rad andra företag, stora som små, som bedriver sin verksamhet långt bortanför ändhållplatserna på SL:s linjekarta. Det finns mycket att vara stolt över som svensk, och det finns mycket att värna om. Jag vill tro att landsbygdsministern håller med mig om detta. Min utgångspunkt är emellertid att det bästa sättet att värna människor, företag och kommuner ute i landet är att ge dem rimliga förutsättningar från början. Det bidrar till framåtanda, framtidstro och stolthet. Jag tror inte på den socialdemokratiska modellen att först beskatta dem tills de nästan går under för att sedan kasta åt dem smulor för att de inte ska gå omkull. Jag anser inte att det på något vis är ett sunt förhållningssätt. Företagen på landsbygden är beroende av att det finns tillgänglig arbetskraft och fungerande samhällen med samhällsservice och kommersiell service inom räckhåll. Kommunerna och regionerna som står för servicen är även de beroende av arbetskraft. Människorna som efterfrågar denna service, som inte sällan är lite sämre än den som erbjuds i storstäderna, behöver trots långa avstånd ha ekonomiska förutsättningar att pendla såväl till sina arbeten som till ett rikt socialt liv, och då behövs bilen. Det finns inga andra rimliga alternativ. De orimligt höga bränslepriserna inkräktar på människors sociala liv. Har vi råd att besöka farmor ? Har vi råd att skjutsa barnen till träningen? Vi ser till och med hur folk börjar säga upp sig eller låter bli att söka arbeten som det är för dyrt att pendla till. Det kan, om man inte bromsar utvecklingen, leda till mycket negativa effekter för svenska landsbygder. fokuserar regeringen på att mildra effekterna med olika bidrag och stöd – bidrag och stöd som aldrig hade behövts i den omfattningen om man bedrivit en sansad politik från första början. Delar inte landsbygdsministern min uppfattning att det är bättre att skapa rimliga grundförutsättningar för hela landet att leva och frodas i stället för att tvinga ned människor på knä och låta dem ta emot regeringens allmosor? 47 (SD): Jag gav mig in i denna debatt eftersom bränslepriser är något som engagerar mig. Ministern säger i sitt svar till min kollega: ”Priserna på bensin och diesel har ökat kraftigt . Det finns flera orsaker till detta, men en viktig anledning är pågående invasion av som påverkar drivmedelspriserna i hela .” Detta är förvisso sant, men det stora problemet vi har att tampas med är reduktionsplikten. Jag tittade precis hur mycket som skiljer i pris mellan och . Vårt pris är 24,32 per liter medan det i är 18,45, omräknat till svenska kronor. Det är en skillnad på 5,87. Företagens konkurrenssituation blir hopplös, och svaret finner man i den reduktionsplikt som beslutats. Våra företag, framför allt de som ligger på landsbygden, har inte en chans att klara sig. Jag träffade åkare i i går, och jag pratar ofta med företag inom åkeri och entreprenad, till exempel skogsentreprenörer. Det finns företag som vid arbetsdagens slut har förlorat . Det hade alltså varit billigare att stanna hemma. Det går inte att ha ett förhållande där företagen förlorar pengar varje gång de anställda åker ut och arbetar. Det kan bara sluta på ett sätt – med konkurser. I Tidningen säger , vd på : ”Priserna på energi kan gå upp ännu mer och då går man back på jobben. Det här är en allvarlig kris för branschen och vi kan räkna med konkurser. Medelåldern i branschen är hög så det kan också bli så att många väljer att avsluta karriären .” Då står vi i en situation där företagen väljer att lägga ned. Hur ska vi då klara utbyggnaden av vårt samhälle? Vid vägbyggen, husbyggen och annat krävs ju både människor som gör jobbet och maskiner, för det var länge sedan vi lämnade skottkärran och spaden hemma. Men gör bränslepriserna det omöjligt. Ute på landsbygden ligger en massa småföretag som är legotillverkare åt de större industrierna. Det krävs transporter både för att de ska få sitt råmaterial och för att de ska få ut de färdiga produkterna till slutkunden. Men har de inte råd. Jag har en god vän som är djurtransportör. Han berättade för mig att de som har gårdar med djurproduktion inte längre pratar om det höga priset, för det enda de diskuterar är när de ska lägga ned. Vad händer då? Djurproduktion, jordbruksproduktion med mera sker ju ute på landsbygden. Vi ser inte särskilt många ladugårdar och sädesfält i eller . Därför måste människorna på landsbygden kunna leva och verka så att vi får matproduktion och den industriella verksamhet som behövs. Då kan vi inte ha den situation vi har . 48 Statsrådet (S): Båda ledamöterna nämnde det som sker just nu i och med invasion av , och regeringen jobbar hårt med att stötta och försöker även lindra de effekter som detta orättfärdiga krig har på . Låt mig kommentera några saker. Jag håller med ledamoten om att vi har olika syn på mycket. Jag delar exempelvis inte syn på marknadslösningar. Jag bor i glesbygd och vet att marknadslösningar inte är glesbygdens bästa vän när det gäller till exempel arbetskraft. Det krävs utbildningar, och man måste själv få bestämma var och hur de ska bedrivas. Detsamma gäller apoteksreformen, där marknadslösningen inte heller har gynnat glesbygden, och , som blev jättedyr. Jag vet att står upp för marknadslösningar i alla lägen. Men jag tror inte att det bor några sverigedemokrater i glesbygd, för då skulle de veta att marknadslösningar som modell inte funkar. I stället krävs ett starkare samhälle. Jag kommer att komma in på den satsning som regeringen presenterade i går. Vi kan i detta läge heller inte vara beroende av eller för insatsvaror och drivmedel – det är ännu mer tydligt – utan regeringens åsikt är att vi ska skapa nya gröna jobb på landsbygden i som det svenska jordbruket och skogsbruket kan bidra till i form av mer biodrivmedel. Vi måste ta bort det beroende vi har om vi ska kunna få den konkurrenskraft som vi vill ha i vårt jordbruk. I går talade regeringen om olika satsningar och förslag. På kort sikt blir det bland annat en tillfälligt sänkt skatt på diesel och bensin. Det blir också en drivmedelskompensation till privatpersoner som äger en bil, och det blir extra om man bor i gles- eller landsbygder. Det är alltså en tydlig inriktning på längre avstånd. Det blir också ytterligare medel till klimatbonussystemet och en elpriskompensation för det som vi ser i där man inte har tillräckligt utbyggd förnybar kraft, vilket gör att industrin letar sig till norr. Det blir också ett reformerat reseavdrag som presenteras . Jag skulle gärna vilja höra åsikt där, då det reformerade reseavdraget är i enlighet med förslag. Jag var en av dem som satt i kommittén . Då ska man veta att vi var eniga en hel dag, men dagen efter gick ut och sa: ”Nej, vi står inte upp för att det är avstånd som gäller, utan vi måste också ha tidsvinsten.” Detta är partner i budgetarbete och annat, och då undrar jag om man kommer att stå upp för att det ska vara ett reseavdrag som gör att det faktiskt blir bättre på landsbygd. Det blir också en pausad reduktionsplikt på dagens nivå och ett uppdrag, utöver det uppdrag som redan finns till om en kontrollstation när det gäller reduktionsplikten, att återkomma för att kunna följa hur påverkan blir. Det blir också en pausad bnp-indexering av drivmedelsskatterna. Det är alltså ett brett och stort paket som träffar landsbygd väldigt noga, kanske speciellt den glesbygd där man har de längsta avstånden. 49 (SD): Tack, landsbygdsministern, för svaret! Det är lätt i sådana här sammanhang att peka finger och kritisera utan att framföra vad man själv vill. Därför avser jag att kort redogöra för våra förslag på området, som presenterades . föreslår att punktskatten sänks permanent med ytterligare utöver de som redan är beslutade, något som vi har för avsikt att gå fram med i vårbudgeten. Vi vill också varaktigt sänka den extremt höga nivån på reduktionsplikten till för diesel och för bensin, vilket skulle ge ett bränslepris som är lägre vid pump jämfört med . Vi vill även sänka momsen på drivmedel till , inledningsvis , till följd av det pågående kriget i . Sammantaget skulle detta leda till ett dieselpris som är lägre per liter än och till att bensinpriset kan sänkas med per liter. Jag menar att detta är handlingskraftiga förslag som till skillnad från regeringens politik skulle skapa helt andra förutsättningar för människor och företag på landsbygden. Att som landsbygdsministern gör i sitt första svar till mig, alltså låta påskina att det är regeringen som tar initiativ till en skattesänkning på drivmedel, är lite osnyggt med tanke på att det är en konsekvens av den blågula budget som Socialdemokraterna regerar på mot sin vilja. Jag tycker heller inte att det är snyggt att påstå att de höga priserna inte beror på skattehöjningar, när de gångna årens S-MP-regeringar har genomfört en rad skattehöjningar på just drivmedel. Inte heller tycker jag att det är snyggt att påstå att de höga bränslepriserna beror på Putins krig mot . För inte har väl den socialdemokratiska regeringen gett upp beskattningsrätten av svenska drivmedel till ? av det vi betalar vid pump är ju faktiskt skatter. Eller menar ministern att det är som tvingat regeringen att driva igenom reduktionsplikten, det beslut som i särklass haft störst inverkan på de höga drivmedelspriserna? Faktum är att vi redan ser hur de extrema drivmedelspriserna slår emot lantbrukare och åkerier. Vi ser hur företagare lägger ned verksamheter, och läste jag om fiskare som ställer sina båtar, detta i ett läge när det är krig i , , i ett land som är en gigantisk veteexportör. I det här läget borde regeringen förstå att få saker är så viktiga som att öka vår självförsörjningsgrad inom alla sektorer genom att ge de svenska landsbygderna de bästa förutsättningar. Vi befinner oss i ett exceptionellt läge där regeringen borde ta varje given chans att stärka moralen och produktionen i hela landet, men i stället ger den oss en politik som resulterar i den högsta inflationen . Det håller inte. Med regeringens politik kommer det inte att finnas något investeringsutrymme för företagen på landsbygden att genomföra någon grön omställning.