prot · H90998 · 2022-04-19 00:00:00 — Om det hade varit upp till respektive fastighetsägare hade alla valt bort energideklarationer – det är jag helt övertygad om. Det är regeringens krav att det ska upprättas en energideklaration som gör att de måste göra detta. Khashayar Farmanbar får det att låta som att det är ägarna till byggnaderna som har efterfrågat fler deklarationer och mer onödig byråkrati, men det är regeringen som tvingar fram det genom lagstiftning. Detta kommer dessutom antagligen att hämma byggandet i hela landet. Regeringen vill alltså att byggnaders energiprestanda ska undersökas i hela och att alla byggnader därefter ska klassas från A till G, där den sämsta klassen G är de sämsta i landet. Dessa ska renoveras först, men alla byggnader i hela landet ska renoveras till A . Vad som är hela poängen med denna enorma byråkratisering och det enorma jobb som ska läggas ned på att klassa byggnader kan man verkligen fråga sig. 159 Statsrådet (S): Tack, interpellanten, för frågorna! Jag konstaterar att regeringen är positiv till att förbättra energiprestandan och minska utsläppen från byggnader, men vi anser att renoveringen ska ske på ett kostnadseffektivt sätt. Vi anser också att det behövs mer flexibilitet än vad EU ofta vill medge. Det torde inte vara någon överraskning för vare sig interpellanten eller någon annan i denna ädla kammare att ofta har ståndpunkten att det ska vara ökad flexibilitet när det gäller hur medlemsstaterna ska genomföra de krav som EU ställer. är det viktigt att vi når de energi- och klimatpolitiska målsättningar som vi har. När det gäller elen noterade jag att interpellanten nämnde att all el inte är fossilfri i . Det kan finnas någon enstaka del som inte är fossilfri, men elen i är i huvudsak fossilfri. – – av vår el kommer från vattenkraft, som är ryggraden i energiproduktionen. kommer från kärnkraften, och kommer från vindkraften . Jag brukar tänka 50, 30, 20 som en ungefärlig bild, men det är 45, 27, 17. Solkraften står för och kom någonsin med på listan . Den fossilburna delen av vår elproduktion är oerhört liten. Däremot kan jag tycka att det finns en poäng i att inte använda el i någon större utsträckning för uppvärmning av husen, detta utifrån ett klimatperspektiv men också utifrån ett kommersiellt kostnadsperspektiv. Det är viktigt för hushållen och deras ekonomi både att energieffektivisera och att vi i högre grad använder fjärrvärmesystemen, som är ett oerhört smart sätt att värma hushållen på ett bra sätt. När det gäller förslag från EU innehåller de skärpta krav kopplade till klimatanpassning, inomhusklimat, brandsäkerhet, seismisk aktivitet, tillgänglighet för personer med funktionsvariationer och en del andra skärpta krav. De innehåller också förbud mot stöd till fossila värmepannor och en möjlighet – en möjlighet! – för medlemsstaterna att förbjuda användning av fossila värmepannor i byggnader. Som jag var inne på tidigare är ved, enligt EU:s direktiv om förnybar energi, att klassa som biomassa, eftersom det under en överskådlig framtid, ungefär , beräknas återuppta den koldioxid som det har släppt ut genom att ny skog kan växa upp. Därmed är det en förnybar källa, enligt definitionen. 160 (SD): Det kanske är en försvinnande liten del av elen som produceras med hjälp av fossila bränslen, men det är fortfarande inte noll. Nollemissionsbyggnader ska tillföra noll koldioxid, men det gör de ju inte om man använder sig av el. Det är ganska många hus som använder värmepumpar på olika sätt. De har oftast inte direktverkande el eftersom elen är alltför dyr. Värmepumpar kan faktiskt vara ganska effektiva sätt att värma upp byggnader på. Den stora utmaningen här måste ändå vara att klassa alla byggnader i hela , alltså klassningssystemet från A till G. Det är inte bara bostadshus utan alla byggnader som ska räknas in. Hur många byggnader finns det egentligen i ? Jag är ganska övertygad om att det inte finns någon som kan svara på det. Jag vet inte ens hur många byggnader på min egen mark som skulle räknas som byggnader, för det beror helt på var gränsen för vad som är en byggnad går. Är ett tak över en jordkällare en byggnad som ska klassas? Eller vindskyddet för djuren? Det framgår inte riktigt av direktiven så här långt, men det kanske klarnar . Regeringen vill i alla fall att alla byggnader ska klassas från A till G, och ett första steg är energideklarationerna. Än så länge drabbar de bara nya byggnader, där villor och småhus är undantagna, men regeringen har redan gett i uppdrag att se över hur det kan införas för renoveringar och hur gränsvärden kan börja användas. Detta görs långt innan det ens har kommit något krav från EU på att vi ska börja införa något. Regeringens plan ser ut att vara att energideklarationerna ska utvecklas till den klassning som man vill använda. De sämsta ska identifieras på det sättet och rustas upp först. För att veta vilka som är sämst behöver man dock inventera alla byggnader. När regeringen nu vill införa energideklarationer med särskilda gränsvärden för alla renoveringar i tror jag att det kommer att leda till en enda sak, och det är att människor kommer att undvika att göra renoveringar eftersom det blir både krångligare och dyrare . Hur mycket dyrare har regeringen ännu inte reflekterat över, såvitt jag förstår. Det är fastighetsägarna som betalar energideklarationerna, så det drabbar inte regeringen eller staten. Men måste staten få alla fastigheter deklarerade till klass A . Hur ska detta gå till, med den svenska äganderätten bevarad? Det är bara en liten bråkdel av byggnaderna i som ägs av det offentliga, så på något sätt måste man tvinga in privata ägare i det byråkratiska systemet. och hejar ivrigt på regeringen när de inför allt fler krav på energideklarationer, medan kostnaderna skickas till alla som äger en byggnad. Hur dyrt detta blir i det enskilda fallet återstår att se. Vi vet att bygglov kostar många tusenlappar, och de enklare tillstånden för attefallshus springer i väg till flera tusen. Varje tjänstemannatimme kostar i princip en tusenlapp, och enkel huvudräkning säger att energideklarationerna kommer att kosta ett antal tusen för varje fastighetsägare. 161 Statsrådet (S): Förslaget innehåller skärpta krav på installation och kabeldragning avseende laddinfrastruktur för elfordon, krav på cykelparkeringsplatser med mera. Men dessa krav är främst riktade till nya byggnader och byggnader som genomgår stora renoveringar samt befintliga byggnader som inte är bostäder och som har mer än 20 parkeringsplatser. För befintliga bostäder ligger fokus på att röja undan hinder för installation av laddpunkter. Men när det gäller 2050 pratar vi . Och jag tror att de flesta som möjligtvis ser på denna sändning har levt så länge, men många i har inte gjort det. Om vi ser på detta perspektiv samt att vi varje gång vi renoverar ett badrum med hjälp av rotavdraget och varje gång vi byter ett fönster med rotavdraget har möjlighet att passa på att energiklassificera byggnaderna, då blir inte den puckel som vi har framför oss till 2050 så otroligt oöverstiglig på det sätt som försöker göra gällande. Det finns en lång tidsaspekt, och det finns naturligtvis också möjligheter att göra detta tillsammans med annat. Men jag ska inte sticka under stol med att det är en ansträngning. Vi gör en ansträngning för att kunna leda klimatomställningen. Vi gör en ansträngning för att våra bolag ska kunna lära sig know-how, för att de ska bli bra och bäst på att kunna göra denna typ av saker och också för att de ska kunna sälja denna teknik runt om i . Vi gör en ansträngning för att vi ska har fler arbetsplatser, större självständighet och ett stärkt . gör vi någonting bra för den planet som vi bor på. Jag tycker att nettot med en ambition är rimligt. Frågan blir snarare varför är så negativ till att vi över huvud taget gör ansträngningar på miljösidan. Tror han inte på klimathotet? Är han likt sina partivänner i och i andra länder snarare en klimatförnekare som inte tror att detta är ett problem? Klimathoten finns på riktigt. 162 (SD): Jo, jag tror att det är helt rätt väg att rusta upp våra byggnader. Det som jag inte tror på är den enorma byråkratiseringen. Det lät här som att i princip alla som byter ett fönster kommer att vara tvingade att göra en energideklaration. Jag tror inte att det kommer att leda till att fler tvåglasfönster byts ut till treglasfönster . Att inventera och klassa alla byggnader i hela i ett system från A till G är onödig byråkrati som bara kommer att leda till stora och onödiga kostnader för precis alla som äger en byggnad i vårt land. Hela detta enorma paket av byråkratisering, som jag är glad över att mitt parti faktiskt säger nej till, men som regeringen tillsammans med bland annat vill genomföra, kommer bara att leda till ökade kostnader. I stället kunde dessa resurser ha använts till att faktiskt förbättra byggnaderna och minska energibehovet på riktigt. Övertron på byråkratin från regeringen är tyvärr slående. Det viktiga är inte att klassa alla byggnader i hela landet utan faktiskt att få bort energitjuvar och förbättra de byggnader som är lättast att åtgärda. Men i stället för att koncentrera våra resurser på att faktiskt åtgärda byggnader lägger regeringen hela sin kraft på att bygga upp en enorm byråkrati kring alla byggnader i hela . Även om direktivet inte är färdigförhandlat har regeringen redan påbörjat denna byråkratisering, inte för att den måste utan för att den vill ha denna extremt dyra lösning. Uppdraget att införa energideklarationer med tydliga krav vid renoveringar är skickat. väntar vi bara på nästa steg, som väl blir krav på att alla byggnader ska energideklareras och klassas i systemet från A till G. 163 Statsrådet (S): Jag konstaterar att det kommer att finnas många tillfällen att deklarera det hus som behöver deklareras. Jag har inte sagt – låt mig vara tydlig med det – att det ska ske i samband med någonting annat. Men jag konstaterar att det för många kan ske enkelt. För andra kanske det krävs andra åtgärder. Det viktigaste att ta med från den ställningstagande gentemot , gentemot EU, i fråga om detta är krav på ökad flexibilitet, det vill säga hur medlemsstaterna och självt ska välja att gå vidare med deklarationerna, hur självt ska gå vidare med de renoveringar som skulle behöva ske och att första steget är nya byggnader, byggnader som inte är bostäder, som är stora, som renoveras och som har fler än 20 parkeringsplatser. Det är vår lösning som är bra. Det handlar om ökad flexibilitet, så att olika medlemsstater kan agera utifrån sina förutsättningar. Det kan också vara en del byggnader som har kulturhistoriskt värde och som vi inte ens vill renovera eller deklarera. Jag noterar att det som många, inte bara jag utan regeringen och de flesta i , nog skulle kalla kunskap kallar för byråkrati. Det är klart att ingen vill ha onödig byråkrati, men alla vill ha kunskap. Och för att nå kunskapen måste man ibland göra ett arbete. Vi är beredda att se till att vi har den kunskapen för att fatta kloka beslut. Därför tycker vi att det är viktigt. vill vi ha ökad flexibilitet, så att vi gör detta på ett sätt som passar just vårt lands förutsättningar. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 17 Svar på interpellation 2021/22:427 om ökad planerbar elproduktion i 164 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka mängden planerbar elproduktion i . Regeringen arbetar för att ska ha en säker, konkurrenskraftig och hållbar energiförsörjning och har publicerat sin nationella strategi för elektrifiering med 67 åtgärder för genomförande –2024. En av elektrifieringsstrategins åtgärder är att styrmedel på energiområdet ska analyseras ur ett effektperspektiv för att om möjligt bidra till minskat effektbehov för att underlätta en snabbare elektrifiering. Ett annat exempel från elektrifieringsstrategin gäller kraftvärmens roll för att möjliggöra en snabb elektrifiering, framför allt i städer som annars riskerar lokal kapacitetsbrist. Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram en fjärr- och kraftvärmestrategi för en hållbar utveckling av fjärrvärmesektorn i samspel med elektrifieringen samt klimat- och energimål. Ytterligare ett exempel från elektrifieringsstrategin rör efterfrågeflexibilitet och energilagring, vilket blir allt viktigare i framtidens elsystem för att balansera ökande andelar variabel elproduktion med en ökad efterfrågan på el. Regeringen avser att ge i uppdrag att tydliggöra förutsättningarna för att främja flexibilitet i framtidens elsystem vid anslutning av elkrävande användare. Både elanvändning och elproduktion bör kunna bidra med mer flexibilitet . En av åtgärderna i elektrifieringsstrategin gäller därför potentialen för att bygga in systemstabiliserande förmågor såsom stödtjänster, lagring och flexibilitet vid investeringar i nya och befintliga elproduktionsanläggningar och att denna ska tydliggöras. Utöver detta vill jag lyfta fram att planerar omfattande förstärkningar av transmissionsnätet och närmare tredubblar sina nätinvesteringar jämfört med föregående treårsperiod. Regeringen har även lagt fram förslag för att korta ledtiderna och göra det lättare att bygga ut det svenska elnätet samt uppdragit åt att bygga ut transmissionsnätet till havs för att underlätta för investeringar i havsbaserad energiproduktion. 165 (M): Tack, statsrådet, för svaret! Jag noterar att statsrådets svar på hur han ska öka den planerbara produktionen i i huvudsak kretsar kring att människor och företag inte ska kunna använda el när de vill göra det. Det är det som flexibilitet betyder i detta sammanhang. Jag noterar också att han vill att vi ska ta höjd för en ytterligare ökad andel oplanerbar elproduktion. Jag skulle vilja ställa en retorisk fråga, fru talman. Är det ett problem att människor i inte vet om nästkommande elräkning kommer att vara på 1 000 eller ? tydliga svar på den frågan är: Ja, det är ett problem. Varför har vi hamnat i denna situation? Jo, därför att det är en allt större andel av vår elproduktion som vi inte kan styra över. Det är ett problem. I en närmast häpnadsväckande lördagsintervju anförde statsrådet som svar på frågan hur det kommer sig att norra hade tio gånger lägre elpriser än att detta i huvudsak beror på att man i norra har varit vänligt inställd till att bygga ut elproduktion. Underförstått är då att den inställningen inte har funnits i . Detta är, får man säga, magstarkt för att komma från en regering som under sin regeringstid – – har översett nedläggning av planerbar elproduktion i . Den här regeringen pratar gärna om vikten av omställning och om vikten av elektrifiering, men facit är ju tydligt: Man lägger ned elproduktion snarare än att bygga ut den på ett sätt som gör systemet mer robust och som gör att människor faktiskt kan ha en föraning om vad nästa elräkning kommer att vara på. Svaret på hur man tänker komma tillbaka till den ordning som en gång rådde finns ju inte. Statsrådet lämnar inga svar på hur man tänker öka andelen planerbar elproduktion i . Han nämner kraftvärmen, men då ska vi komma ihåg att regeringen de facto har varit kraftvärmens största motståndare under den senaste mandatperioden. Man har genom olika skatter sett till att kraftvärmeproduktion har lagts ned och att turbinerna inte körs för elproduktion utan bara för att tillverka fjärrvärme – helt enkelt därför att incitamenten är undanröjda. Incitamenten för kraftvärmeproduktion har försvunnit under den här regeringen, så även kraftvärmeproduktionen har ju minskat under den här mandatperioden. Den utestående frågan är fortfarande: Vad tänker regeringen göra för att öka den planerbara elproduktionen i ? Eller tänker man helt enkelt inte göra någonting åt saken? 166 Statsrådet (S): Tack, , för inlägget! Låt oss ändå hålla oss till sanningen. Regeringen har inte lagt ned någon elproduktion i , i alla fall inte under den här mandatperioden. Jag kan medge att det skedde med . Det var en politisk nedläggning. Det som har skett därefter har skett marknadsmässigt. Jag är inte överraskad över att inte kan det här med marknadsmässighet, men låt mig förklara. Det betyder att det inte är lönsamt att driva någonting. Det kostar mer att driva och underhålla något än vad man kan sälja det för, och det betyder att det inte är lönsamt längre. Därför har vi sett nedläggning av kärnkraftverk i . har vi sett ett enormt intresse för investeringar i andra kraftslag, inte minst vindkraft. Mitt parti har sett till att bygga ut och kraftsätta . Vi byggde ut vattenkraften, som är ryggraden i svensk energiproduktion – – av energiproduktion. Vi byggde också ut kärnkraften, som står för av energiproduktionen. Vindkraften står för av energiproduktionen. Jag kan, som ett vänskapligt tips, säga 50, 30, 20 – då får man en ganska bra uppfattning om hur elproduktion ser ur. Jag är oerhört mån om att den kärnkraft vi har blir kvar. Regeringen har, till skillnad från , varit öppen för alla energislag som folk vill investera i och bygga i . Vi har varit öppna för nya kärnkraftverk, och vi är det just . Vi är öppna för nya vindkraftverk, vilket kampanjar mot med fejkade Photoshopbilder i för att folk ska säga nej. Vi var också för att öka användningen av kraftvärme i den elektrifieringsstrategi som jag presenterade . Vi ökar produktionen i , och vi ser redan nu den enormt långa kön av bolag som vill investera i svensk energiproduktion. Men låt oss komma till kärnan. För är inte teknikneutralitet, eller energi som sådan, en fråga. Vi har ju märkt att bara vill ha mer kärnkraft, oavsett vad det kostar och oavsett om det innebär en permanent fördyring för elkonsumenterna. För min, regeringens och mitt partis del är detta – att politiken ger sig in i detaljerna om vilket favoritenergislag man skulle ha – inte huvudsaken, utan vi ska se till att det finns el alla tider . Det kan man få med den energimix vi har . Det kan man få med en ökad satsning på energislag – på kraftvärme, på ökad vindkraft och på lagring av energi för att man ska kunna balansera. Detta sa jag i mitt svar, vilket interpellanten nog missade. Vi ser också effekterna av vår samtid. Vi ser effekterna av länder som inte har velat gå den väg som vi går. Vi ser effekterna i resten av och hur deras beroende av fossila bränslen, som gas, drar upp elkostnaderna för dem och, tyvärr, också för vår del. Samma samarbete som har bäddat för låga elpriser i har inneburit att vi har sett högre elpriser i . Även om de, om man ska vara ärlig, är avsevärt lägre än i resten av är det väldigt höga priser för vår del. Därför har regeringen vidtagit åtgärder för att underlätta för konsumenterna. 167 (M): Min interpellation handlade ju om planerbar elproduktion; sedan var det energiministern som valde att släpa in diskussionen om kärnkraft. Men om han ändå vill ha den kan vi konstatera att regeringen inte alls är öppen för nybyggnation av kärnkraft i det här landet, för vi ser en lagstiftning som omöjliggör detta. Lagstiftningen omöjliggör byggnation av till exempel SMR-reaktorer, som finns färdiga att beställa och som det har visat sig finnas ett mycket stort intresse för men som omöjliggörs av rent legislativa hinder. Man får inte bygga en ny reaktor på andra platser än där befintliga reaktorer har stått. Detta innebär att det i praktiken finns två bolag som får bygga ny kärnkraft i . Det är alltså inte med verkligheten överensstämmande att det är fritt fram att bygga ny kärnkraft. Det stämmer helt enkelt inte. Vad säger då expertmyndigheten i frågan? konstaterar i sin kraftbalansrapport att analyserna av effekttillräckligheten i visar att en ökad elanvändning utan betydande volymer av flexibilitet i kraftsystemet kan ge stora problem med effektbrist redan till 2035, särskilt när den ökade elanvändningen kombineras med stor utbyggnad av oplanerbar elproduktion. Situationen blir ohållbar . Det är alltså regeringens utstakade plan. konstaterar att vi är på väg rakt mot en ohållbar situation, och i stället för att se detta tycks energiministern vara av uppfattningen att det här är en färdplan. Problemet är att regeringen tycks vara ointresserad av fysikens lagar. Nedläggningen av planerbar synkron elproduktion har inte bara skapat mindre aktiv effekt på plats i utan också försämrade förutsättningar att föra över kraft från norra till . Vad är problemet med detta? Jo, naturligtvis drabbas dubbelt. Vad är regeringens svar till människor i som får betala tio gånger mer för elen än boende i norra ? Regeringen har uppenbart inget svar, för regeringen har ingen plan för att ersätta den kraftproduktion som man har översett med nedläggningen av. Det stämmer att det inte är regeringen som formellt har fattat beslut om kärnkraftsnedläggningarna på ett regeringssammanträde. Men märk väl vad regeringens tidigare samarbetsparti säger när de blir intervjuade om detta. De säger att detta skedde med hjälp av informell styrning av , det vill säga att regeringen använde sitt eget bolag för att lägga ned kärnkraft. Sedan säger energiministern att detta skulle ha skett på marknadsmässiga grunder. Men när de här besluten fattades var kärnkraften drabbad av en rekordhög effektskatt som Socialdemokraterna varit med och infört och höjt. Vad är det för marknadsmässighet? Hela elmarknaden är ju politiskt påhittad. De incitament som politiken ger kommer också att definiera utfallet av marknaden. Problemet är att utfallet just nu är oönskat, och det bär regeringen det yttersta ansvaret för. 168 Statsrådet (S): Jag är glad att interpellanten har läst en rapport från . Men det är synd att han inte har läst elektrifieringsstrategin, som kom efter den rapporten, och de rapporter som visar på att just elektrifieringsstrategin svarar på de utmaningar vi har framöver. Men det kanske kommer nästa gång vi har interpellationsdebatt – vem vet? När det gäller kraftproduktion som är planerbar i nämnde jag i mitt tidigare inlägg fjärrvärmelösningar, kraftvärmelösningar, energiflexibilitet, stödtjänster i systemet, en ny marknadsmodell och mer elproduktion. Vindkraften är i sig inte planerbar, men av den produceras , när vi har som störst behov. Det produceras mindre vindkraft , till skillnad från solkraften, som till produceras . När man har tillräckligt mycket vind kommer man alltid att ha tillgång till god energi. Dessutom komprimeras det ihop. I de lösningar som vi ser framför oss jobbar marknaden med mer lagring i alltifrån batterier till olika bränslen, så att vi får en ökad planerbar elproduktion i . Men då måste vi också tillsammans jobba för att få acceptans för ökad produktion i , inte som interpellantens parti gå omkring och sprida fejkade photoshoppade bilder för att ljuga ihop hur vindkraften skulle ha sett ut om man skulle säga ja till den. Jag är beredd att prata med mina partivänner om detta. Är interpellanten beredd att prata med sina partivänner om orimligheten i att säga nej till ökad kraftproduktion som för varenda tillförd kilowatt skulle sänka priserna på el här i ? Det tillsammans med flexibilitet, stödtjänster och kraft- och fjärrvärmestrategin är lösningar för att öka den hållbara och planerbara produktionen i . Det sas någonting om skatten. Ja, punktskatten på kärnkraft infördes . Den fick vara kvar av moderatledd regering. Sedan togs den bort helt av regering i samband med budgetpropositionen 2016. , innan något som helst kärnkraftverk var borttaget, försvann den skatten helt och hållet. Det stämmer att ett av besluten hade fattats , men inte en enda skruv hade börjat tas loss. Trots det gjorde ägarna inte bedömningen att det var rimligt att ändra sitt beslut. Uppenbarligen var inte det den stora knäckfrågan som gjorde att de valde den marknadsmässiga lösningen att lägga ned. Man får erkänna att det finns lösningar som är modernare, smartare och billigare. Jag brukar säga att behöver mycket mer el, att den behöver komma på plats snabbt och att den behöver vara billig. På den punkten har vi lösningar. Vi ser ju till exempel på marknaden hur det görs stora investeringar i vår vindkraft.