prot · H909126 · 2022-06-08 00:00:00 — Jag talar om det faktum att det i vårt land varit de sköra som tvingats till långvarig isolering och om det faktum att sköra människor har påtvingats myndigheternas ovetenskapliga haveri beträffande exempelvis avsaknad av basal skyddsutrustning och enkla rutiner för vårdare. Sist men inte minst talar jag om bristen från ansvariga politiker när det gäller att förstå hur den svenska senfärdigheten, slappheten och ignoransen har bidragit stort till att orsaka stängda gränser mellan våra nordiska grannländer. Det är nämligen inte konstigt att gränserna mot stängdes och att många i våra nordiska grannländer kommit att se på som något av ett parialand. Färska siffror visar hur haft nästan dubbelt så många dödsoffer per miljon invånare som vårt södra grannland , och detta trots att våra förutsättningar att förhindra smittspridning har varit betydligt bättre än deras. Om vi ser till generellt har alltså mellan två och över fyra gånger så många döda som vi sett en obefintlig eller rent av utebliven ekonomisk vinst. I detta sammanhang skulle jag vilja citera en tidigare Nobelpristagare i ekonomi, : Allt fick av sin flockimmunitetsstrategi var ett gäng döda svenskar. Att regeringen har misslyckats så kapitalt under denna pandemi får inte ändra på den gemensamma strävan att stärka det nordiska samarbetet. Det tål dessutom att sägas att det lyckligtvis finns delar där samarbetet har fungerat väl, även . Det finns därför skäl att bejaka det som har gått bra men också att se över vad vi gemensamt kan göra annorlunda. Pandemin måste om något visa på vikten av att vi kan agera gemensamt i och att vi snabbt kan bistå varandra i krissituationer i syfte att rädda såväl liv och hälsa som ekonomi. För att allt detta ska bli möjligt måste korten komma på bordet. Vi måste få till en gedigen granskning av pandemiåren 2020 och 2021, varför vi sverigedemokrater har föreslagit tillsättandet av en nordisk coronakommission som får i uppdrag att utvärdera samarbetet och åtgärderna bland de nordiska länderna under coronakrisen. Jag står naturligtvis bakom samtliga SD-reservationer i betänkandet, men jag yrkar bifall till reservation 3. 165 (SD): Vi sverigedemokrater älskar . Det är allom bekant. Vi sverigedemokrater älskar även och det nordiska samarbetet. Det nordiska samarbetet är en framgångssaga, trots bakslaget under pandemin, och det bygger på frivillighet. Det bygger på frivillighet och ändå fungerar det. Eller kanske fungerar det så väl just därför? Jag tror inte att det är en slump. Vi vet att vi kan minska det när vi vill om vi vill det, och vi kan frångå det när vi vill om vi vill det. Men det vill vi verkligen inte. Det frivilliga samarbetet formas lättare kring fördelar för de länder som ingår. Det ger den flexibilitet som ger fördelar och inte nackdelar. Det ger vilja att ställa upp lojalt med andra nordiska länder när det behövs. Det frivilliga samarbetet är vårt samarbete och inte någon annans. Nordensamarbetet bör stå modell för EU-samarbetet som alltmer börjar likna en planekonomisk tvångströja. Reformeringen av EU-samarbetet måste börja senast under ordförandeskap 2023 med det nordiska samarbetet som modell. Men eftersom vi är realister ser vi att förutsättningarna för ett nordiskt samarbete är bättre än för ett EU-samarbete. De nordiska länderna är historiskt sett homogena länder som även inbördes har stora likheter. Det är viktigt att inse det. Det är också viktigt att bevara den homogeniteten. Det mångkulturella experiment som håller på med nu skapar olikheter, spänningar, våld och oro, och det minskar förutsättningarna för det frivilliga samarbetet inte bara i utan även i . Vi sverigedemokrater älskar samarbete, men det måste vara ett samarbete som leder till goda resultat för svenskarna och det måste bygga på realistiska premisser. Vi sverigedemokrater vill göra mycket för miljön. Vi tänker i generationsperspektiv. Vi vill kunna lämna över ett med god miljö till våra barn. Vi ska inte förbruka miljön. Det kallas miljömässig hållbarhet. Miljömässig hållbarhet blir ofta synonymt med begreppet hållbarhet när initiativ tas av andra partier, men det är ju bara en del av hållbarheten. Det ska också ingå social hållbarhet och ekonomisk hållbarhet i hållbarhetsbegreppet. Det handlar om att varken miljön, den sociala situationen eller ekonomin ska förbrukas. På så vis säkerställer vi att nästa generation får en god miljö, en god social situation och en god ekonomi. Även utanför de tre gängse hållbarhetsdelarna finns viktiga värden att försvara och bevara till kommande generationer. Vi lever i vår kultur, och den ger oss sammanhang och mening. Vi ska inte förbruka vår kultur. Våra barn har rätt att leva i vår kultur med tusenårig förankring och en sammanhållning över generationer och in . Kulturell hållbarhet är den fjärde hållbarhetsdelen. Hållbarhet handlar alltså om respekt för många värden och om balans. Utan balansen blir ambitioner lätt både utopiska och skadliga. Nordisk frihet, där ingår, har agerat och fått gehör för att de sociala och ekonomiska värdena inte ska glömmas bort vid hållbarhetsansatser, till exempel inför COP 26 och + 50. Det är perspektiv som är oerhört viktiga i annars ensidiga diskussioner. Det är viktigt för oss människor, men också för miljön, att vi inte bara fokuserar på miljön och miljömässig hållbarhet. Det krävs nämligen att man inte föröder ekonomin om man ska ha resurser till framtida miljövänlighet, och det krävs att man inte föröder livskvalitet om man ska ha kvar ett engagemang för miljön. Dessutom kan vi fråga oss vad man har vunnit om man har räddat miljön men förlorat barnens förutsättningar att få ett gott och meningsfullt liv. Hållbarhet handlar alltså om respekt för många värden och om balans. Nordisk frihet, där , och ingår, har hållit emot när det gäller förslag som vi bedömer skulle skada ekonomier och de nordiska folkens livskvalitet eller bara vara ogenomförbara. Till exempel har Nordisk frihet tillsammans med andra stoppat ett gemensamt nordiskt datum för fossilfrihet. Länderna är alltför olika och har helt olika förutsättningar att uppnå fossilfrihet. Ett gemensamt datum skulle ge ett ganska litet mervärde med tanke på de åtaganden som de respektive länderna redan har gjort. Ett sådant datum skulle inte heller på ett lika träffsäkert sätt tillåta oss att beakta negativa effekter på de värden som står i konflikt med klimatambitionerna. Den nödvändiga balansen mellan värden går i ett sådant läge inte att upprätthålla. Visst är det roligt att vara rosenkindad idealist, men vi sverigedemokrater och Nordisk frihet ser som vårt viktiga kall att vara realister för att våra barns framtid ska vara hållbar i begreppets samtliga betydelser. Realism förenar partierna i Nordisk frihet och svetsar oss samman, och realism är vad man får om man röstar på dessa partier. Andra realister är välkomna in i samarbetet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då votering skulle äga rum. § 10 Beslut om ärenden som slutdebatterats KU24 Sekretess hos två kommissioner Kammaren biföll utskottets förslag. KU29 Fri- och rättigheter m.m. Punkt 1 (Förbud mot slöja) 2. res. 2 (SD) 50 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 C, 21 V, 15 L, 14 MP Avstod:62 M, 20 KD, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 4 (Trossamfundens trygghets- och säkerhetsarbete) 2. res. 7 (C) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 50 SD, 21 V, 20 KD, 15 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 6 (Förbud mot samröre med terroristorganisation m.m.) 2. res. 9 (KD) 20 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 26 C, 21 V, 15 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 10 (Juridiskt kön) 2. res. 19 (V) 21 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 20 KD, 1 MP Avstod:26 C, 15 L, 13 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - (MP) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 11 (Hbtq-personers mänskliga rättigheter i ) 2. res. 22 (L) 15 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 26 C, 21 V, 20 KD, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 13 (Förstärkningar av rättighetsskyddet i regeringsformen) 2. res. 25 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 49 SD, 26 C, 21 V, 20 KD, 15 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 12 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 20 (Skydda djurens intressen) 2. res. 30 (MP) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 26 C, 21 V, 20 KD, 15 L, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. KU41 Verksamhetsredogörelser för nämnder Kammaren biföll utskottets förslag. KU43 Utvecklingen på it-området när det gäller integritet och ny teknik Kammaren biföll utskottets förslag. UbU32 Ökad likvärdighet för skolhuvudmän Punkt 1 (Lagförslaget) 2. res. 1 (S, V, MP) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:62 M, 50 SD, 26 C, 20 KD, 15 L 1:89 S, 21 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 2 (Nytt förslag om resursfördelningssystem till skolan) 2. res. 2 (S, V, MP) 125 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:62 M, 50 SD, 26 C, 20 KD, 15 L 2:89 S, 21 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 3 (Mål för resursfördelningen) 2. res. 3 (C, KD) 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 21 V, 15 L, 14 MP, 1 - 3:26 C, 20 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 4 (Ojämlik resursfördelning) 2. res. 4 (M, KD) 82 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 50 SD, 26 C, 21 V, 15 L, 14 MP, 1 - 4:62 M, 20 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 6 (Nationell skolpengsnorm) 2. res. 6 (SD, KD, L) 85 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 26 C, 21 V, 14 MP, 1 - 6:50 SD, 20 KD, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 7 (Införande av nationell skolpeng) 2. res. 7 (SD, L) 65 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 26 C, 21 V, 20 KD, 14 MP, 1 - 7:50 SD, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 8 (Resurser till idéburna skolor och skolor på mindre orter) 2. res. 8 (MP) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 26 C, 21 V, 20 KD, 15 L, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UbU24 Förskola för fler barn Punkt 1 (Avslag på propositionen) 2. res. 1 (SD, KD) 70 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 26 C, 21 V, 15 L, 14 MP, 1 - 1:50 SD, 20 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 2 (Lagförslaget om uppsökande verksamhet) 2. res. 2 (M, SD, KD) 132 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 C, 21 V, 15 L, 14 MP, 1 - 2:62 M, 50 SD, 20 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 4 (Språkförskola m.m.) 2. res. 3 (M, L) 77 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 25 C, 21 V, 14 MP, 1 - 3:62 M, 15 L Avstod:50 SD, 1 C, 20 KD Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 6 (Personalens språkkunskaper m.m.) 2. res. 8 (C, KD) 46 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 21 V, 14 MP, 1 - 8:26 C, 20 KD Avstod:49 SD, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 12 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 9 (Svenska språket i förskolans läroplan) 2. res. 11 (S, C, V, MP) 151 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:62 M, 50 SD, 20 KD, 15 L 11:89 S, 26 C, 21 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. UbU28 Skolans arbete med trygghet och studiero Punkt 1 (Lagförslaget) 2. res. 1 (SD) 3. res. 2 (C, MP) 49 för res. 40 för res. Kammaren biträdde res. 50 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 21 V, 20 KD, 15 L, 1 - Avstod:26 C, 14 MP Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 2 (Ordningsregler) 2. res. 3 (SD) 50 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 26 C, 21 V, 20 KD, 15 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 5 (Konsekvenstrappor) 2. res. 6 (KD, L) 35 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 26 C, 21 V, 14 MP, 1 - 6:20 KD, 15 L Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 7 (Evidensbaserat arbete) 2. res. 9 (S, C, V, MP) 151 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:62 M, 50 SD, 20 KD, 15 L 9:89 S, 26 C, 21 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 8 (Behovet av en kartläggning av brottsligheten i skolan) 2. res. 10 (S, C, V, MP) 150 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:62 M, 50 SD, 20 KD, 15 L 10:89 S, 26 C, 20 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 7 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 11 (Möjligheten att tillfälligt omplacera elever) 2. res. 14 (S, C, V, MP) 151 för res. Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:62 M, 50 SD, 20 KD, 15 L 14:89 S, 26 C, 21 V, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 14 (Utredning med uppdrag att göra det lättare att stänga av eller omplacera elever) 2. res. 17 (SD, KD, L) 84 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 26 C, 21 V, 1 L, 14 MP, 1 - 17:50 SD, 20 KD, 14 L Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - (L) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 16 (Övriga frågor) 2. res. 19 (M, SD) 111 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 1 M, 26 C, 20 KD, 15 L, 14 MP, 1 - 19:61 M, 50 SD Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 11 Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU12 Flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden Punkt 1 (Uppsägning och ogiltigförklaring) 2. res. 1 (V) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 26 C, 20 KD, 15 L, 14 MP 1:21 V, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Ytterligare förslag om omställningsstudiestöd) 2. res. 2 (V) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 26 C, 20 KD, 15 L, 14 MP 2:21 V, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 4 (Ytterligare förslag om grundläggande omställnings- och kompetensstöd) 2. res. 3 (V) 22 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 50 SD, 26 C, 20 KD, 15 L, 14 MP 3:21 V, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - UU5 Nordiskt samarbete inklusive Punkt 1 (Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin) 2. res. 1 (M) 62 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 C, 21 V, 20 KD, 15 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 2 (Näring, transport och energi) 2. res. 3 (SD) 50 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 26 C, 21 V, 20 KD, 15 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 5 (Rättsliga frågor) 2. res. 7 (C) 26 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 62 M, 21 V, 20 KD, 15 L, 14 MP, 1 - Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Punkt 6 (Utrikes- och säkerhetspolitik samt internationellt utvecklingssamarbete) 2. res. 10 (MP) 14 för res. Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:89 S, 26 C, 21 V, 20 KD, 15 L, 1 - Avstod:62 M, 50 SD Frånvarande:11 S, 8 M, 11 SD, 5 C, 6 V, 2 KD, 5 L, 2 MP, 1 - Kammaren biföll utskottets förslag. § 12 Validering för kompetensöverföring och livslångt lärande betänkande 2021/22:UbU23 Validering för kompetensöverföring och livslångt lärande (prop. 2021/22:123) 166 (SD): Låt mig först och främst yrka bifall till reservation 1. behandlar vi betänkandet Validering för kompetensförsörjning och livslångt lärande. Förslaget innehåller ett antal lagändringar för att validering inom vuxenutbildning ska tillgodose både arbetsmarknadens och enskildas behov bättre än . Bland annat föreslås att hemkommunen blir skyldig att erbjuda en inledande kartläggning av den enskildes kunnande och att huvudmannen för komvux blir skyldig att erbjuda en elev validering samt dessutom förtydliganden av vad som menas med validering och vad som krävs i dokumentationsväg efter en sådan. Vi har ingen annan uppfattning från sida än att validering är viktig, både för att säkerställa samhällets behov av kunnig arbetskraft och för att stärka den enskildes möjligheter att få arbete och bli självförsörjande. Det finns ett stort behov av att se över nuvarande regelverk för validering, inte minst då vi sett att den svenska modellen i ett nordiskt perspektiv har varit mindre framgångsrik. Trots detta menar vi att det finns anledning att ifrågasätta betänkandet och propositionen på grund av vissa formuleringar som uttrycks där. Det gäller exempelvis några uttryckliga förslag till lagändringar, och det gäller några motiveringar till dessa lagändringar. Ett exempel man kan peka på är förslaget till ny lagtext i 20 kap. 42 § skollagen, där man säger att ”med validering avses en strukturerad process som innehåller en fördjupad kartläggning och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det förvärvats”. Vi menar att det är ganska oklart vad som avses och att det finns en risk att ”oberoende av hur det förvärvats” nedvärderar betydelsen av formell utbildning. Vi tänker att man dessutom ändrar kopplingen till ”kunnande” i stället för, som det står i lagtexten, ”kunskap och kompetens som en person besitter”. Vi anser att det behöver tittas närmare på vad som egentligen menas med dessa formuleringar. För vår del är det nämligen viktigt att validering först och främst riktar in sig på redan förvärvad formell utbildning eller dokumenterad yrkeskompetens så att det kan avgöras vilka eventuella insatser som behövs för att utbildningen eller yrkeskompetensen ska kunna godkännas i . Vi tycker också att det är viktigt att en arbetssökandes svenskkunskaper valideras. Inte minst gäller detta inom vård och omsorg och utbildning. I just dessa sektorer ser vi en fara i att regeringens förslag kommer att sänka kraven på kunskap. Enligt vår mening är det exempelvis stor skillnad mellan att vara utbildad undersköterska och att utan formell utbildning ha arbetat i vården . Det är viktigt att validering grundas på betyg och utbildningsbevis. Vi är också rädda för att regeringens förslag grundar sig på integrationspolitiska syften snarare än kunskapsfokuserade. I propositionen står det exempelvis: ”De ändringar som föreslås i denna proposition kan därför förväntas få särskilt positiva effekter för utlandsfödda och därmed en positiv påverkan på de integrationspolitiska målen.” Syftet med en ny lagstiftning kan inte vara att sänka trösklarna för att underlätta för vissa grupper. Tvärtom borde högre krav ställas på att lära sig svenska språket och att skaffa sig utbildning eller komplettera redan existerande och dokumenterad utbildning eller yrkeskompetens. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag kring just detta: hur validering av sådana dokumenterade kunskaper kan förbättras. 167 (S): Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden går i en rasande fart, inte minst till följd av klimatomställningen och en ökad digitalisering och automatisering i arbetslivet. Nya kompetenskrav ställs, och ett stort ansvar vilar på den enskilde individen att kunna ställa om till ett helt nytt yrke eller att förstärka de kunskaper man har inom sitt befintliga. Ansvaret vilar dock lika tungt på oss som lagstiftare att kunna tillgodose behovet av den kompetens som efterfrågas, både inom offentlig sektor och i näringslivet. Det gör vi främst genom tre sammanlänkade delar: utbildning, kompetensutveckling och validering. Regeringen har år prioriterat stora satsningar inom utbildningsområdet genom att avsätta miljardbelopp till utökade platser på , yrkesvux, kombinationsutbildningar, folkhögskolor, högskolor och universitet – ja, i alla delar av . kommer kompetensutvecklingen att gå in i ett helt nytt skede tack vare ett omställningsstudiestöd, som vi precis har fattat beslut om, herr talman. Det kommer att göra livet betydligt lättare för den som är mitt i arbetslivet och behöver stärka sina befintliga kompetenser eller sadla om helt och hållet. Trots med stark efterfrågan på arbetskraft står många unga, personer med funktionsnedsättning och utrikes födda utanför arbetsmarknaden. Deras formella kompetenser matchar oftast inte de skriande behov som finns inom exempelvis industri, vård och omsorg, förskola och data och it. Denna mismatch är förödande för varje arbetslös individ och sätter käppar i hjulet för en väl fungerande arbetsmarknad i stort. För att arbetsmarknaden ska fungera så bra som möjligt framhåller regeringen vikten av att synliggöra och erkänna lärande som sker utanför formell utbildning. Vi vet att många besitter värdefulla yrkeskunskaper och andra kompetenser som har förvärvats på olika sätt utanför det offentliga utbildningssystemet, kanske via studieförbund, i vardagen eller varför inte i arbetslivet. Syftet med en valideringsprocess är just att kartlägga och bedöma dessa kunskaper och kompetenser på ett strukturerat sätt, för studier eller arbete – oavsett hur, var eller när kunnandet har förvärvats. Vi socialdemokrater anser att det är en bra princip att individer inte ska behöva läsa det de redan kan och att deras utbildning blir så effektiv som möjligt. Tiden i utbildning och vägen till jobb för en person som exempelvis skolar om sig mitt i livet kan därmed bli avsevärt kortare. Utgångspunkten för utbildning ska enligt skollagen vara elevens behov och förutsättningar. Det innebär att utbildning ska erbjudas individanpassat och flexibelt. För att kommunerna ska kunna individanpassa utbildning och möta elever med olika bakgrund och erfarenheter krävs en fungerande valideringsprocess. finns problem med den processen inom vuxenutbildning. Exempelvis bör valideringen i högre grad än bidra till att arbetslivets behov av kompetens tillgodoses.