prot · H909104 · 2022-04-28 00:00:00 — Var har vi de projekt där vi bidrar mest till ökad jämställdhet och till att ge kvinnor mer makt och bättre livsförutsättningar? Vi borde fokusera mer på demokrati och rättsstatsuppbyggnad, för vi vet att dessa två saker går hand i hand. Vi vet också att de är en förutsättning för ökad jämställdhet, för hållbar tillväxt och för att bygga hållbara samhällen socialt, ekonomiskt och ekologiskt. Vi måste också fokusera på hur vi faktiskt lyfter folk ut ur fattigdom. Just nu ser vi en enorm trend med negativ fattigdomsutveckling. Vi måste tillbaka till den situation som var före pandemin, där frihandeln och den ökade ekonomiska friheten bidrog till att lyfta människor ur fattigdom helt enkelt för att de byggde sig bättre liv. Vi måste göra allt vi kan för att förstärka den positiva trenden på samma sätt som vi behöver göra med demokratispåret. Vi ser en auktoritär trend i världen som också hänger ihop med krig i , med aggressiva utrikespolitik och med ökade och oftast negativa inflytande i världen. Där måste kunna kroka arm med andra fria länder för att få till stånd en ny demokratiseringsvåg. Vi vill också stärka fokuset på det bilaterala biståndet. Alltför ofta har vi slentrianmässigt förstärkt det multilaterala biståndet. Vi har låtit någon annan ta hand om våra pengar i stället för att göra det själva. Det finns mycket mer jag skulle vilja säga. Men jag vill ta upp två saker som rör just det här betänkandet innan jag avslutar. Det första är biståndet i . Vi menar att detta självklart bör vara en del av den breda översynen av Afghanistanpolitik. Det handlar om såväl den militära fredsbevarande insatsen som biståndet och alla andra kontakter vi har haft med . Det är en helhet som hänger samman, och de ska utvärderas gemensamt. Det andra är att jag helt kort yrkar bifall till vår reservation 10 under punkt 2, som rör just de förbättringar, effektiviseringar och ambitionshöjningar vi vill se i den svenska utvecklingspolitiken. 13 (V): Jag yrkar bifall till reservation nummer 11. Även om enbart bistånd inte räcker till för att få till en rättvis värld där alla människor får de mänskliga rättigheterna tillgodosedda är biståndet oerhört viktigt för att komma en bit på vägen att nå målen med Agenda 2030. Det är dessutom vår skyldighet som ett land som delvis byggt sina rikedomar på andra länders bekostnad att stötta låg- och medelinkomstländers utveckling mot mer rättvisa och välmående länder såsom . Redan före pandemin såg vi hur länder började röra sig i alltmer konservativ, patriarkal och auktoritär riktning och hur människor fick allt svårare att få sina mänskliga rättigheter tillgodosedda. Efter en period med förbättringar i världen började antalet fattiga och hungriga att öka likaväl som antalet flyktingar med allt som ett liv på flykt innebär i form av minskade inkomster, sämre hälsa, färre barn i utbildning och fler flickor som gifts bort. Allt detta förstärktes under pandemin, och vi har fått otaliga rapporter om hur människors fri- och rättigheter inskränktes, hur fler kvinnor och flickor utsattes för våld och sexuella övergrepp, hur inkomsterna minskade kraftigt och hur tillgången till skola och vård försämrades. Detta skedde i alla länder men drabbade de allra fattigaste mycket hårdare. Sedan anföll har läget förvärrats än mer. Befolkningen i har drabbats fruktansvärt av bombningar, skjutningar och sexuellt våld som vapen. är båda länderna stora exportörer av vissa råvaror, vilket bland annat kommer att leda till livsmedelskriser i främst och . Ovanpå detta har vi klimatförändringar som orsakar försämringar i världen, och försämringarna kommer att eskalera i snabb takt om vi inte på allvar tar tag i klimatkrisen. Biståndet är viktigt och gör skillnad. Varje gång under de jag varit riksdagsledamot och debatterat bistånd har jag sagt att är duktigt på bistånd. Detta har även bekräftats varje gång jag har träffat andra länders parlament och organisationer och människor som mottagit vårt bistånd. Det har också bekräftats av olika undersökningar, såsom den av OECD-Dac 2019. I varje debatt har jag även sagt att jag stolt står bakom att av bni ska avsättas till att nå en rättvis värld där alla får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda. har jag bland annat lyft vikten av att ytterligare additionella medel till klimatbistånd ska budgeteras i enlighet med . Dessutom måste regeringen i målkonflikter låta Agenda 2030 väga tyngre än att använda bistånd till att exempelvis hindra flyktingar att ta sig från till EU-länder eller kräva att ska ta emot dem inte gett uppehållstillstånd. Jag har även lyft vikten av att se allt bistånd ur ett feministiskt perspektiv och att av biståndet ska gå till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, både i det humanitära biståndet och i utvecklingsbiståndet. Inte minst har jag även yrkat att ska verka för att stryka skrivningar i OECD-Dacs regelverk som tillåter att biståndspengar används för skuldavskrivningar, utländska studenter vid högskolor i givarländerna och flyktingmottagande. Tyvärr har regeringen inte hörsammat detta, och står vi här med regeringens beslut om skamligt höga avräkningar. kommer att bli det land i som tar störst andel av utvecklingsbiståndet till kostnader för flyktingmottagande. är alltså det största mottagarlandet för utvecklingsbistånd från : ! Detta sker trots att vi i har sagt att biståndet ska gå till världens allra fattigaste länder och trots att vi i internationella överenskommelser enats om att biståndet ska utgå från mottagarnas behov och prioriteringar, att vi har ett ömsesidigt ansvar för genomförande och resultat och, inte minst, att biståndet ska vara transparent. Både vi i och civilsamhällesorganisationer har kritiserat regeringens brist på transparens när det gäller just avräkningarna för flyktingmottagande. Och ser att vi har haft rätt i vår kritik: Regeringen har gått från att i höstbudgeten beräkna kostnaden till per person i mottagningssystemet till . Dessutom har regeringen alltid prognostiserat antalet flyktingar högre än det sedan faktiskt blivit. Detta sker i när behovet av en rättvis, jämlik och jämställd värld är större . Detta sker i när vår solidaritet behövs som allra mest. För oss i är det självklart att vi ska ta emot flyktingar från , och precis som vi vänsterpartister alltid ställt upp konkret för flyktingar som kommer till kommer vi att göra det för dem som kommer från . Vi anser att det är osolidariskt och osmakligt att ta flera miljarder från tidigare aviserade anslag när regeringen ger skatteavdrag för att människor med pengar inte ska behöva betala fullt pris för att få sina Armaniskjortor tvättade eller få toaletten spolad i sommarstugan – speciellt inte när finansministern själv slagit fast att svensk ekonomi är motståndskraftig tack vare starka offentliga finanser. Dessa avräkningar kommer att få förödande konsekvenser för de allra mest behövande i världen men även för anseende i biståndsvärlden. Från att ha varit ett land att lita på kommer vi alltså att bryta en massa ingångna avtal och dessutom legitimera att även andra länder minskar på sitt bistånd. har jag svårare att vara stolt över svensk biståndspolitik. 14 (KD): Jag yrkar bifall till reservation 12 under punkt 2. ska ha ett generöst och effektivt bistånd. står upp för enprocentsmålet. bör även verka för att andra länder höjer sina biståndsnivåer. Världen har pandemi en situation där utvecklingen backat . Fler människor svälter, fler omyndiga flickor har tagits ur skolan, gifts bort och fött barn, fler länder har utnyttjat pandemin till att göra allvarliga inskränkningar på medborgerliga fri- och rättigheter. Till detta kommer effekterna av folkrättsvidriga anfallskrig i . Förutom de stora humanitära behov som uppstår i krigets spår är en av världens största livsmedelsproducenter, och kriget kommer att medföra kraftigt minskad tillgång till spannmål och matolja. Vi har redan sett priserna höjas här i . Än värre är situationen i där tvingades dra in matbiståndet till 8 miljoner människor. Att den socialdemokratiska regeringen i denna situation beslutat att en femtedel av biståndet ska användas i ger helt fel signaler om vad internationell solidaritet innebär. När dessutom nedskärningarna ska göras under pågående budgetår ges ingen möjlighet att omfördela för att mildra de negativa konsekvenserna. Biståndsorganisationerna beskriver hur nedskärningarna kommer att förvärra de humanitära katastroferna i , , och andra länder. Det kommer också att drabba stödet till civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare och miljöaktivister. Allt detta riskerar att göra en osäker värld ännu osäkrare och driva ännu fler människor på flykt på grund av svält men också på grund av det krympande demokratiska utrymme som blir följden om vårt stöd plötsligt uteblir. Att till råga på allt göra detta genom ett regleringsbrev till Sida, så att vi inte ens kan ställa frågan för avgörande i kammare, är rent ut sagt fegt av den socialdemokratiska regeringen. Det krävs nytänkande i biståndspolitiken. Myndigheter och organisationer måste stärkas för att upprätthålla en hög kvalitet i att följa upp biståndsinsatser. Behoven i världen är stora, och medel ska inte gå förlorade på grund av dålig kontroll, dålig insyn eller korruption. och omvärlden måste i högre grad bidra till att hjälpa människor på flykt. I många fall förvandlas tillfälliga flyktingläger till långsiktiga boenden där det är stora humanitära behov. måste bidra till nya sätt att möta människors nöd och utsatthet. Barn måste ha rätt till undervisning även i flyktingläger. Vatten, mat och sanitet får inte saknas. Flyktingar behöver få möjlighet att integreras i lokalsamhällena genom utbildning och arbete. Ingen ska tvingas vara flykting i generation efter generation. Demokratin är på tillbakagång. Runt om i världen trycks det civila samhället, oppositionspolitiker, journalister och jurister tillbaka. Utrymmet för de mänskliga rättigheterna minskar, och detta riskerar att resultera i en ännu mer osäker värld. Stödet till dessa grupper behöver stärkas. Svenskt utvecklingsarbete måste också ta större hänsyn till det faktum att merparten av världens befolkning betraktar sig som troende. I många länder är det religiösa ledare som åtnjuter störst förtroende hos allmänheten. Religion kan vara en positiv faktor för utveckling, men också ett hinder. Därför är det nödvändigt att svenska handläggare på både ambassader och biståndsmyndigheten har kunskap och förståelse för religionens roll i samhällen där sekulariseringen inte har gått lika långt som i . Då kan man rent av dra nytta av religiösa ledares inflytande för att få till stånd förändringar. Exempel är PMU i , som arbetar med församlingsledare för att stärka kvinnors roll, och den organisation som involverade muslimska ledare i för att uppmana män att låta sin gravida hustru gå på kontroller hos mödravården under graviditeten och se till att man har rent, kokt vatten till hands vid hemförlossningen och bara använder nya, oanvända rakblad till att skära av navelsträngen. På så sätt kunde mödra- och barnadödligheten minskas. vill att en större andel av biståndet ska förmedlas genom civilsamhället. Budgetnivån för det så kallade CSO-anslaget bör minst följa utvecklingen för övrigt bistånd, men dessvärre har civilsamhällets andel i det svenska biståndet minskat i förhållande till andra sektorer. Det måste bli ändring på det. har en lång tradition av arbete för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, SRHR, oavsett regering. SRHR är ett område där har ett mervärde som bidrar till att nå de globala målen. Insatserna för SRHR bör stärkas för att motverka till exempel tvångs- och barnäktenskap. Flickors och kvinnors rätt till utbildning och hälsa måste vara en av de högsta prioriteringarna inom svensk biståndspolitik. Svenskt bistånd behöver i högre grad än tidigare gå till att stärka rättsväsendets institutioner genom hela rättskedjan: polis, domstolsväsen och kriminalvård. Detta kan exempelvis ske genom utveckling av nya fängelser för att främja en välfungerande kriminalvård med humana villkor och personal som utbildats i respekt för mänskliga rättigheter. Verktyget kan också användas effektivt för att bekämpa korruption. Det är angeläget att stödja den palestinska civilbefolkningen, men måste bilateralt och via EU ställa hårdare krav på den palestinska ledningen. De allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter måste upphöra. vill villkora biståndet till den palestinska myndigheten. Ett fortsatt generöst bistånd hjälper inte fredsprocessen utan bidrar snarare till att cementera konflikten. ska tillsammans med EU och andra internationella aktörer arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter i de palestinska områdena. Detta främjar möjligheterna till en fredlig tvåstatslösning. Klimatfrågan och utsläppen av växthusgaser är en av vår tids största utmaningar. Klimatbistånd är en investering . Befolkningen i låginkomstländer drabbas hårdast i form av orkaner, översvämningar och torkkatastrofer. Kraftfulla åtgärder behövs för att trygga livsmedelsförsörjningen och för att stoppa öknarna från att breda ut sig. Hållbar livsmedelsproduktion med fokus på småskalighet kan vara en framgångsnyckel. Slutligen, herr talman, måste det ställas tydligare krav på dem som tar emot bistånd. En stat där den demokratiska utvecklingen går åt fel håll ska inte ha något bistånd. Det ska inte heller organisationer som inte står upp för demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter. Då behöver biståndet styras över till andra organisationer, så som har gjorts i för att lindra konsekvenserna för civilbefolkningen. Regeringen måste ta ansvar för hela den svenska biståndskedjan, oavsett om stödet kanaliseras via EU, FN-organ eller civilsamhällesorganisationer. I all biståndsverksamhet behövs noggranna kontroller och uppföljningar för att motverka maktmissbruk och korruption. I slutändan handlar det om legitimiteten för biståndet och respekten för skattebetalarnas pengar. (forts. § 11) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera sammanträdet till , då frågestunden skulle börja. 15 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , näringsminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Förslag om sänkt skatt på bensin och diesel 16 (M): Låt mig börja med att säga att sänks skatten på bensin och diesel med och . Det är den första delen av tre i det förslag som tog fram för att få ned priset vid pump med per liter. Den här regeringen har sagt att det är omöjligt och att den inte vill göra någonting av detta. På punkt efter punkt har den helt enkelt fått ge med sig därför att det har visat sig att det är fullt möjligt att göra detta. Ni som lyssnar på debatten: Vänta med att tanka till ! Med det sagt finns det en tydlig majoritet i riksdag som på ett mycket tydligt sätt har sagt till regeringen att även del två och del tre i förslaget ska genomföras så att vi kommer ned med per liter. Min fråga till statsrådet är helt enkelt: Har regeringen lämnat in en ansökan till för att sänka skatten på bensin och diesel under energiskattedirektivets miniminivå? 17 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Vi har varit konstruktiva både med oppositionen i och med EU. Vi har försökt föra diskussioner med EU och fått nej på en större skattesänkning. Det finns helt enkelt inte stöd för idé bland EU:s medlemsländer. Då går egentligen svaret på frågan över till er. Kommer svenska folket att få stöd , eller ska det vänta på fler omöjliga förslag från ? 18 (M): kan det vara så att statsråden inte talar med varandra. skickade en begäran till EU:s medlemsstater om att inkomma med ansökan för att sänka skatten på bensin, diesel, gas och annat för att komma under miniminivån i energiskattedirektivet. Det kan vara så att det är bristande kunskap hos statsrådet som gör att han inte vet om detta. Även på den punkten kommer den här regeringen att få fel. Det är synd att ni motarbetar bra politik. 19 Statsrådet (S): Vi får väl se vad som blir resultatet. En sak är säker. Vi står på de svenska konsumenternas sida när det blåser i omvärlden, när driver upp priserna och när kommer med orealistiska och ogenomtänkta förslag. 20 (SD): Den 15–skakades av korankravallerna. Minst 104 poliser skadades i upploppen där unga män, äldre farbröder men även kvinnor och barn deltog. I en intervju med får frågan om det finns några kulturskillnader att överbrygga med anledning av upploppen. Statsrådet svarade då att så inte är fallet och att det inte är bakgrunden till detta. Jag menar tvärtom att detta är det yttersta beviset på att en stor grupp människor inte förstår hur man ska bete sig i , en misslyckad integration. Därför är mina frågor till följande: Menar statsrådet allvar när han säger att kulturskillnader inte har med upploppen att göra? Sedan när är det i så fall en del av den svenska kulturen att mammor tar med sig barn till upplopp för att kasta sten på polis, skrika islamistiska krigsrop och tända eld på polisbilar? 21 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Det är naturligtvis inte del av någon kultur att elda upp polisbilar. Det är inte en del av den svenska, den tyska, den amerikanska, den nigerianska eller vilken kultur du än skulle vilja räkna upp. Det är brottslig verksamhet. Den ska beivras. Gärningsmännen ska lagföras oavsett vilken etnisk bakgrund de har och oavsett vilken hudfärg de har. Det är det enkla budskapet från regeringen. Vi ska inte göra det som vill göra, genom att straffa sådana som har skött sig, gått i skolan och utbildat sig till att bli läkare eller lärare och bidrar till det svenska folkhushållet. 22 (SD): För mig är det alldeles uppenbart att regeringen har misslyckats, och korankravallerna är bara ytterligare ett bevis på detta. Vill man bo i ska man inte bara göra rätt för sig. Man ska också anpassa sig efter vårt sätt att leva och acceptera våra lagar och regler. Socialdemokraterna släppte in dessa personer i . Socialdemokraterna finansierade deras leverne i . När ska migrationsministern se till att dessa våldsverkare utvisas från ? 23 Statsrådet (S): Det är väl det här som är skillnaden mellan Socialdemokraterna och . Ni vill ge brottsligheten en hudfärg, en religion. Den andra brottsligheten talar ni inte om i talarstolen. Vi har skärpt 70 straff. Vi har satsat mer på polisen. Jag har lagt fram förslag på bord som ska leda till väsentligt fler utvisningar på grund av brott av dem som inte har hemvist i . 24 (C): Elförsörjning är någonting centralt för alla samhällen, till och med . Vi behöver ha en ny elkabel. Vi har i praktiken haft stopp på elförsörjning till nya etableringar . Vi var lovade det av den förra regeringen , men drog tillbaka det löftet 2017. lyckades vi från håll förhandla in det i regleringsbrevet . Det gör att det nu pågår en nätutredning som jobbar på. Det är extremt centralt för att vi ska komma vidare med klimatomställningen på , för att vi ska klara en elförsörjning med kvalitet på , och för att Cementa ska kunna ställa om . Mina frågor är rätt så tydliga: Får vi något tydligare besked? Får vi en kontrollstation längs vägen, eller ska vi vänta ännu till? 25 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Som sa har diskussionen om en nätkabel till pågått . Den bedömning som vi har fått är att ytterligare en förbindelse behövs till cirka 2030 och att läget nu är stabilt. Det pågår en utredning, som aviserades , för att hitta de bästa lösningarna för att täcka det ökade behovet. Det handlar både om att ersätta gamla kablar, vars tekniska och ekonomiska livslängd beräknas till 2035, och om att kolla på en eventuell ny kabel. Arbetet bedrivs tillsammans med och . Jag kan inte ge ett tydligare besked än att vi får invänta utredningen och se vad den kommer fram till om vägen framåt. Men en sak kan jag trygga med: Vi är väldigt måna om att se till att den gröna omställningen och elektrifieringen fortsätter i samhället. 26 (C): Det är en enorm tidspress. Klimatfönstret håller på att stängas till 2030. Cementa är den andra eller tredje största utsläppspunkten i , och de vill bygga om och ställa om sin produktion till 2030. Det innebär att vi måste få besked om att det blir en kabel – inte om den tekniska utformningen utan om att det blir en kabel. Det beskedet behöver verkligen komma fort, och jag hoppas att statsrådet kan hjälpa oss genom att säga att det blir en kabel. 27 Statsrådet (S): och jag har samma ambition. Jag förstår att han gärna vill att jag svarar ja på frågan. Det skulle jag också gärna vilja göra. Den utredning som jag nämnde, , kommer att bli klar kvartal 4 2022, det vill säga . En intressedialog är planerad, och det blir intressant att följa hur arbetet kommer att fortskrida. Men jag återupprepar: Ambitionen delar vi. Vi ska se till att har tillräckligt med el. Det är viktigt för både klimatomställningen och säkerhetspolitiken men också för vår gemensamma framtid. 28 MOMODOU (V): Min fråga går till statsrådet . Vi är alla överens om att upploppen var fruktansvärda på många olika sätt. De ansvariga ska lagföras. Jag vill också lyfta hur högt uppsatta politiker går högerextremismens ärenden och spär på hat, hot och våld mot muslimer som grupp och skapar splittring i samhället. Vi hör talas om kollektiva bestraffningar, och en del vill utvisa hela familjer till de inblandade. En annan undrar varför polisen inte ville skjuta skarpt. Dessa uttalanden har spätt på oerhört mycket hat och hot mot alla muslimer i landet. Därför vill jag fråga: Vad tänker göra för att säkerställa att islamofobin inte tillåts att spridas och utsätta den muslimska befolkningen för mer hat och hot? 29 Statsrådet (S): Regeringen har gjort ett antal insatser för att motverka rasism, kränkningar, hot och hat. Vi har förbättrat säkerhetsinvesteringarna vid våra församlingar, oavsett om de är judiska, kristna eller muslimska. Det är bara att konstatera att och hans anhang ökar splittringen och polariseringen i samhället. De enda som har något att vinna på det är högerextremisterna, som får näring av det, och islamisterna, som får näring av det. Det är de två yttersta polerna som förstärker varandra och som offrar stora delar av allmänheten. Det gäller framför allt dem som bor i de utsatta områdena. Det är de som drabbas av det besinningslösa våld som vi såg i kravallerna och som vi på alla sätt måste ta avstånd ifrån, slå ned och lagföra. 30 MOMODOU (V): Fru talman och statsrådet! Självklart jobbar mot rasism. Men FN har kritiserat för islamofobin i landet. Därför är det viktigt att vi agerar, framför allt med tanke på att det är högt uppsatta politiker som går ut och uttalar sig på det här sättet. Det påverkar alla muslimer. Det är några hundra som är inblandade i upploppen, och de ska lagföras. Men alla andra muslimer som bor i det här landet ska inte straffas för det. Och det är det vi ser när högt uppsatta politiker går ut och uttalar sig på det sättet. Det är inte acceptabelt. 31 Statsrådet (S): Tack, Momodou , för frågan! Även om jag kan sympatisera med det som Momodou ger uttryck för ska politisk debatt från sådana man inte gillar mötas av annan politisk debatt. Jag tror inte att det här är ett område för ytterligare lagstiftning, utan här handlar det om att ta debatten med de politiska motståndare man inte gillar och möta dem och vinna debatten. Däremot ska vi se till att alla, oavsett vilken religion man har, ska kunna känna sig hemma i och verka med den religionen här. 32 ACKO ANKARBERG (KD): I de budgetkompletteringar som gjorde fick med den nationella vårdförmedlingen. Det innebär, enkelt uttryckt, att man upprättar en webbsida där patienterna och vårdgivarna kan se var det finns ledig kapacitet i landet.