prot · H90982 · 2022-03-16 00:00:00 — Vår bedömning är att den inte är funktionell och tillräcklig i sin nuvarande utformning utan att den behöver utvecklas, förtydligas och kompletteras. Det skulle vi vilja att jobbade aktivt med. Den svenska socialdemokratiska regeringen har för avsikt att delta i den konferens som ska hållas. Däremot är vi väl medvetna om att en majoritet här i riksdag inte vill anta den förbudskonventionen. 46 (SD) replik: Det är naturligtvis klokt att man är väl medveten om de parlamentariska förhållandena här i kammaren och att en majoritet inte delar Socialdemokraternas uppfattning i detta. Det är också uppenbart att man tydligt uttryckt och direkt menar i den departementsskrivelse och den utredning som låg till grund när man prövade TPNW och vilka konsekvenser och genomlysningar det skulle kunna få för att det äventyrar samarbetet mellan våra viktigaste samarbetspartner och inte minst många Natoländer. Man skriver också att sannolikheten att denna förbudskonvention skulle få en normativ förmåga och förmå icke-demokratierna och diktaturerna med kärnvapeninnehav att rusta ned är låg om inte obefintlig. Då är frågan: Är det inte viktigare att utebli från dessa partsmöten och att signalera ett tydligt budskap från sida, att i det alltmer intensifierade samarbetet med Nato och och med denna säkerhetsstruktur markera att en förbudskonvention av detta slag, som både den svenska Försvarsmakten och utredningar starkt avråder ifrån att delta i som observatör och i förlängningen ratificera, är direkt skadlig i detta säkerhetspolitiska läge? Är det då inte viktigare att ändå sätta det säkerhetspolitiska läget framför ett kongressbeslut hos det socialdemokratiska arbetarepartiet? 47 (C): säkerhetspolitik befinner sig i ett tidevarv som handlar om omprövning hos oss men också i väldigt många andra länder. Det är en mycket allvarlig säkerhetspolitisk verklighet som vi alla nu har sett och mött. Det är klart att det påverkar. Denna debatt baseras på motioner som skrevs . Det kan måhända framstå som lite udda att vi i har en säkerhetspolitisk debatt med motioner som utgångspunkt. Att ska driva en solidarisk säkerhetspolitik är vi nog rätt överens om. Frågan är om denna säkerhetspolitik också ska kunna ge oss garantier om att vi, om någonting händer som vi aldrig har trott skulle hända, inte hamnar i samma situation som är i just . Många har tänkt och sagt: Vi kunde inte tro att kunde göra en fullständig invasion av , ett självständigt demokratiskt land som hade garanterats sina gränser och fått det underskrivet av – inte ensamt, men tydligt – mot att man gav upp sina kärnvapen. Men det som många uppfattade som fullkomligt otänkbart har faktiskt hänt. Och vi har en tendens, fru talman, att inte vilja tänka det otänkbara. Men det är det som vi måste göra när vi diskuterar säkerhetspolitik. Även om vi säger att innebar ett skifte för många, när det stod klart att inledde sin invasion, var det inte början på den politik som egentligen har varit så tydlig med . brutala angrepp på , en självständig och demokratisk stat i vår närhet, var inte en blixt från en klar himmel. Signaler har funnits – det andra kriget i , Putins tal i , 2008, 2014, 2015. Vi har sett spåren – och det nedstängda . Vi har sett , och . Må vi nu inte se ännu en huvudstad i ruiner efter Putins förödande krigsmaskin. Vi har också kunnat se det kraftfulla inhemska förtrycket mot allt och alla som har upplevts utgöra ett hot mot Kremls syn på sakernas tillstånd. Vi har i denna kammare också debatterat och diskuterat olika frågor rörande och händelseutvecklingen. hade vi en debatt med anledning av händelseutvecklingen i . Jag minns då också diskussionen om tvåspårspolitiken och behovet av att prioritera bland EU:s fem principer som har funnits med. Vi har ju velat vara både och, och vi har inte sett att har valt ett spår. Vi har bjudit på en meny, och har kunnat välja. Vi måste nu se att denna hållning inte fungerar mot en auktoritär stat. Den fungerar inte mot och hans nationalistiska och konservativa hållning i . Den fungerar inte heller mot med enpartistyre med Xi som hanterar allt enligt sin auktoritära hållning. Vi måste lära oss av detta, fru talman. I ser vi bilder på terror och terrorattacker mot civilbefolkningen, mot skolor och mot sjukhus. Och det är tragiskt, fru talman, att den ryska befolkningen inte får möjlighet att se just detta. Vi har alla skäl att göra skillnad på den ryska befolkningen som befinner sig i propagandans hägn. Men måste vi komma ihåg att det även finns de som går andra vägar, modiga protesterande ryska medborgare i , i och på andra ställen. Vi hör åter och åter om gripanden. Någon på tv konstaterade: kan inte gripa oss alla. Fortsätt att protestera! Detta måste vi också se. Första punkten i detta betänkande handlar om den europeiska säkerhetsordningen. Denna säkerhetsordning kommer inte att fira 2025. kommer inte att få hålla det storslagna möte som man hade räknat med. Denna säkerhetsordning har bombats sönder av med hans missil- och granatattacker mot den ukrainska befolkningen. Frågan som många också ställer sig är hur den globala säkerhetsordningen och de multilaterala strukturerna kommer att fungera. Vi ser också andra tecken, och vi kommer att få ta ställning till hur vi förhåller oss till de olika strukturer som vi befinner oss i. Hur kommer att fungera? Jag noterar att diskussionen än en gång var het i . Jag var med och drev på för att utesluta den ryska dumans utvalda ledamöter från efter . Men de fick tyvärr komma tillbaka. beslutades det i går enhälligt att man ska utesluta ur . Men så sent som i går, som ett svar på den tydliga enhälliga åsikten från , valde att skicka signalen att man drar sig ur . Den europeiska säkerhetsordningen och säkerhetsarkitekturen efter är stadd i förändring. Vi har all anledning att se det, fru talman. I det här betänkandet valde vi att markera en ny Rysslandspolitik, för en ny Rysslandspolitik måste komma. Vi valde i det sammanhanget att inte lyfta vårt yrkande om att i FN markera responsibility to protect, skyldigheten att skydda. Vi ser nämligen att det är oerhört viktigt att försöka hävda de grundläggande strukturerna i systemet och inte föra in ytterligare frågor. Vi måste värna FN:s grundstruktur. Därför valde vi att i det här läget inte ta upp det yrkandet. Sedan, fru talman, har vi vårt förslag om Natooption. Det får stöd av en majoritet i utskottet och förmodligen i kammaren här . Jag noterar att kommenterade det med att vi saknade tålamod och konstruktivitet. Men, fru talman, vi uppfattar faktiskt att vi har haft tålamod. Vi har också sökt konstruktivitet, räckt ut händer och armar och inbjudit till samtal. Men det har inte funnits intresse för det. Natooptionen, fru talman – jag ber om ursäkt att jag också drar över talartiden som alla andra – var ett förslag som vi väckte /20 i vår motion. Det var då den först kom till kammaren. Det har alltså funnits tid att se. Och även om talar om av förändring i utrikesutskottet, fru talman, minns jag när statsminister läste upp sin regeringsförklaring . Den innebar verkligen inte någon tid att diskutera för oss alla. Den kom som en blixt från klar himmel – en helt ny politik. Vi tycker att Natooptionen är viktig, och vi hoppas att vi ska kunna komma vidare i den delen. Medlemskap i är vårt mål, och vi yrkar också bifall till reservation 2 under punkt 3. Jag vill också bara kort beröra det som sägs i betänkandet om fördraget om icke-spridning av kärnvapen. Där har vi valt att inte gå vidare med vårt krav eftersom vi tycker att betänkandet tar fasta på det vi säger, nämligen att vi måste prioritera NPT. Det är också utifrån prioriteringen av NPT, alltså icke-spridningsavtalet, som vi anser att det är viktigt att inte på något sätt sända ut någon signal i samband med översynskonferensen om förbudsavtalet om att vill eller kan tänka sig att ratificera. Snarare ska vi vara tydliga med att det inte är avsikten. Om regeringen nu får stöd att delta som observatör , om konferensen blir av, förväntar vi oss att det inte blir början på en diskussion om att regeringen har gått sin egen väg. Då tappar man nämligen stödet för fortsättningen. Jag hoppas att regeringen inser att man inte har fri resa utan att det är viktigt att ta ansvar för att regeringen inte stoppas av den här gången. Med det, fru talman, yrkar jag som sagt bifall till reservation 2 och till utskottets förslag i övriga delar. 48 (S) replik: Tvåspårspolitiken fungerar inte, säger – inte mot och inte mot . Jag tror att man ska vara lite försiktig med att döma ut tvåspårspolitik, det vill säga att å ena sidan ha förbindelser och handel som man å andra sidan har en väldigt kritisk dialog om de övergrepp mot mänskliga rättigheter som sker, de brister på yttrandefrihet som finns och de inskränkningar av demokrati – om det ens har funnits någon – som sker. Att det inte fungerar just nu med tvåspårspolitik mot är alldeles uppenbart. är det bara ett spår som gäller: totalt fördömande. Så är det. Men jag tror ändå att man ska vara försiktig med att döma ut tvåspårspolitik som metod. Jag har en fråga till . vill ju att aldrig någonsin ska skriva under ett kärnvapenförbud. Hur ser på detta? Delar ni uppfattning att aldrig ska skriva under ett kärnvapenförbud? 49 (C) replik: När det gäller tvåspårspolitiken har vi ju haft en sådan som har mött en ettspårspolitik. Det man måste se är att vi inte har gemensamma intressen på en lång rad andra områden om landet vi samtalar med har ett intresse som är i fokus och utnyttjar alla de olika delmomenten för att få sin ambition fullföljd. Det är någonting som man måste vara medveten om. Man kan inte arbeta med tvåspårspolitik när motparten har en ettspårspolitik. Det fungerar inte. Det blir otydligt, och det har också bidragit till att sända felaktiga signaler. Den enda signal som man har uppfattat – och det är väl den stora chocken – är nämligen att väst bara bryr sig om ekonomi, att det är affärsfrågorna som står i fokus och att allt annat är underordnat detta. Det är alltså viktigt att fundera igenom detta. Det innebär inte att man inte ska föra samtal, det innebär inte att man inte ska ha handel och det innebär inte att man inte ska stötta civilsamhället, till exempel. Men man måste vara medveten och inte tro att det finns olika vägar att föra samtal om motparten har en väg som man utgår ifrån. Det är det jag avser. När det gäller kärnvapenförbud får ingenting från vår sida bidra till att skapa en osäkerhet för . Svensk säkerhet går först. Vi vill gärna se en värld utan kärnvapen och massförstörelsevapen. Det vore fantastiskt. Men vi befinner oss inte där. Då är NPT det centrala spåret för vår del. Där finns kärnvapenstaterna med. 50 (S) replik: Det beskriver som relationer hon uppenbarligen tycker att man kan ha med länder som och – naturligtvis bortsett från i det här läget – låter ändå i mina öron väldigt mycket som tvåspårspolitik: att ha dialog, att framföra kritik och att samarbeta med civilsamhället, som man också bedriver handel i det normala fallet. Sedan välkomnar jag att slår fast att vill se en kärnvapenfri värld. Då hoppas jag också att och tillsammans med oss socialdemokrater och förhoppningsvis andra partier här i riksdag kan hitta vägar fram till ett hållbart och fungerande kärnvapenförbud. Det anser jag inte att dagens kärnvapenförbudskonvention är. Det finns en lång rad saker i den konventionstexten som är outklarade, otydliga och olösta. Det måste absolut lösas. Om det blir en uppdaterad text av den konventionen eller någon helt ny kärnvapenförbudskonvention får väl framtiden utvisa. Men jag välkomnar ändå och ställningstagande att det är en kärnvapenfri värld man vill se. Det är det vi socialdemokrater också vill se. 51 (C) replik: Tvåspårspolitiken får inte innebära en bild av att vi har gemensamma intressen här. Vi har haft diskussioner om vad vi har för gemensamma intressen med när vi pratar energifrågor. De vill sälja, och de vill se till att energi används för att påverka. Vad har vi för gemensamma intressen med dem när vi vill övergå till att ha en annan hållning? Man måste vara tydlig med att det här inte är två olika spår. Det är en viktig signalfråga att inte göra mänskliga rättigheter till ett enskilt spår och demokrati och allt annat till ett annat spår. De hör ihop och måste gå hand i hand om de ska få effekt. En annan del i diskussionen om kärnvapenfrågorna och kärnvapenförbud är att vi inte uppfattar att en förbudskonvention är en väg framåt. Det är inte en väg framåt. Det är inte en god lösning på något annat än möjligen för dem som vill driva plakatpolitik. Det vi ser är att det inte är en enda av kärnvapenmakterna som deltar – vare sig eller , om vi tar de EU-nära, men inte heller de andra stora eller de som inte har erkänt att de har kärnvapen. ser vi hur hotar med att använda kärnvapen. Han hotade efter med att han var beredd att använda kärnvapen om han inte fick igenom det han ville där. hotar han igen. Jag har inte hört vare sig , Lavrov eller någon annan säga: Vi har ju en kärnvapenkonvention som förbjuder oss att använda kärnvapen. Det är inte en väg framåt. Försök att se att det är NPT som är vägen framåt – om den håller! 52 (V): Det var länge sedan det var så osäkert som i världen och i synnerhet i vårt närområde. Det är en värld med tre stormakter, och en av dem, en auktoritär, fascistisk kleptokrati i Putins Kremlstyre, har militärt invaderat sitt grannland, den demokratiska republiken . Den ryska invasionen av är oprovocerad, olaglig och oförsvarlig. Angreppet är en kränkning av territoriella integritet och suveränitet och innebär ett stort mänskligt lidande för det ukrainska folket. Det är en attack mot fred och rådande säkerhetsordning som vi aldrig kommer att tolerera. Något som gör världen mer osäker och som faktiskt kan förstöra och förgöra hela vår planet är hotet från kärnvapen. finns det nio länder som innehar kärnvapen. Enbart användandet av ett kärnvapen skulle få långtgående konsekvenser för vår värld. Vi har redan under detta krig sett hur Putins regim har använt kärnvapenhotet verbalt, direkt mot men också mot oss länder som står på sida. hörs en diskussion om användandet av så kallade små kärnvapen. Ingenting kunde vara mer falskt och fel. Kärnvapen är massförstörelsevapen som dödar massor av människor och ger påverkan på ett stort område. De två kärnvapen som använde över och var, utifrån vad som finns i arsenalerna, förhållandevis små. Trots det fick de massiva konsekvenser och borde aldrig ha använts. Om Putins gör verklighet av sitt kärnvapenhot ska världen se till att de ansvariga straffas och fördöms för alltid. Därför är det så trist att inte har undertecknat och ratificerat och att det i denna kammare sprids en mytbild av vad konventionens funktion och innehåll är. I en orolig tid som denna kan man tycka att fler politiker och partier borde ställa upp på idén och målet om en kärnvapenfri värld, inte motverka det med näbbar och klor. I har vi ett läger som till varje pris vill försvara kärnvapen och helst av allt ställa under ett kärnvapenparaply så att också kärnvapen riskerar att användas i vårt namn. Vi har en grupp av ”velare” som i grunden är emot kärnvapen men som vill hålla alla dörrar öppna och därigenom också är beredda att ge kärnvapenförespråkarna legitimitet snarare än att motverka kärnvapen. Sedan har vi oss som faktiskt står upp för en kärnvapenfri värld och som är tydliga med att en sådan värld är möjlig. Många länder över vårt jordklot har anslutit till den idén och tillsammans skapat och drivit på för FN:s konvention mot kärnvapen. Det är en konvention som inte normaliserar kärnvapen som ett legitimt vapen i krig, som gör innehavarna till avvikare och som inte står i motsättning till idén om icke-spridning, provstopp eller annat som vi gör för att förhindra kärnvapen. Det är en konvention för en fredligare värld. Men det är inte bara konventionen som kan skriva under och därmed göra skillnad. I en osäker tid kan vi också driva kraven om kärnvapenfria zoner. Sådana finns på stora områden, särskilt på det södra halvklotet. bör agera för att och ska bli kärnvapenfria zoner. Det skulle göra reell skillnad för många miljoner människor. För några decennier sedan hade det nog varit självklart för ett land som att ansluta till kärnvapenkonventionen. är det inte längre det. Vår styrka har urgröpts, och vi står med en halvmesyr av vår en gång så tydliga utrikespolitik och linje för fred. Som en självständig och militärt alliansfri stat bör självklart vara ett av de länder som tar ställning mot kärnvapen genom konventionen. bör omgående ratificera FN:s avtal om förbud mot kärnvapen. I detta läge hoppas jag att regeringen har fokus på utvecklingen i . Och det är lätt att i detta läge glömma bort den stora världspolitiska händelse som inträffade när talibanerna återigen tog makten i av västligt misslyckande. Det afghanska folket har lidit svårt och är än de stora förlorarna som glöms bort av omvärlden. Ända sedan de förödande veckorna har vi hört från regeringen att den vill utvärdera mycket omfattande insats i . Inte i något annat land har haft så stor militär trupp och gett så mycket bistånd och demokratistöd som till . Sedan ramlade allt ihop när tröttnade på sitt misslyckade företag. För misslyckandet i ska verkligen inte skyllas på det afghanska folket. Vi i oppositionen var på gång med ett tillkännagivande . Då höll vi tillbaka just för att regeringen visade god vilja och lyssnade på våra argument. Men något hände längs med vägen. När försvann bort från dagordningen glömdes frågan bort. Därför är det bra att utskottet tydliggör att vi inte nöjer oss med vaga muntliga löften från regeringen som inte infrias utan kräver konkret handling. Därför tvingar vi nu regeringen att återkomma med en utvärdering utifrån de kriterier som ställer upp. Det sker i en glidning gentemot Nato som länge har kritiserat. Det så kallade värdlandsavtalet minskar trovärdigheten i vår militära alliansfrihet utan att ge garantier för en ökad militär säkerhet för . Tvärtom ökar Natostyrkor på svenskt territorium spänningen i vårt närområde. I och med den ökade närheten till Nato riskerar att dras in i förödande krig och konflikter. I och med värdlandsavtalet finns en överhängande risk att tvingas hysa kärnvapen på svensk mark. Kärnvapen är en central del av Natos militära strategi. har inte begärt något undantag eller klargörande i själva avtalet. Det finns en risk för att kärnvapen kan placeras till lands eller att man kan trafikera svenskt territorialvatten och angöra hamnar. ska varken vara light-medlem eller medlem i militäralliansen . Det gynnar inte vår säkerhet. har haft en tydlig politik och syn på den negativa utvecklingen i under Putins regim. har vi konstaterat att Putins regim i utgör ett säkerhetspolitiskt hot, först och främst mot alla i som motsätter sig regimen eller som inte passar in i det samhälle som vill bygga. För ryska hbtq-personer, feminister, urfolksföreträdare, miljörörelser och vänsteraktivister är den egna regimen ett dagligt säkerhetshot. imperialistiska politik utgör också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer. Det ser vi i , , , och länderna i . I tredje hand utgör ett direkt militärt hot mot oss och våra grannländer. Det är ett hot som inte ska underskattas utan som ska motverkas och förebyggas. inleds de säkerhetspolitiska samtalen. Det är bra att de kommer till stånd. Vi måste nu vända på alla stenar för att både stärka och tydliggöra säkerhetspolitiska linje och bidra till deeskalering i vårt närområde. Ett konkret, tydligt exempel på vad som skulle kunna göras är att jag tycker att och bör uttala och tydliggöra att det svensk-finska militära samarbetet också innebär att fortsätta upprätthålla som en demilitariserad zon i enlighet med det hundraåriga . Det är viktigt att också det uttalas. Hoten mot ökar nu i en alltmer orolig omvärld och i vårt närområde. Riskerna för cyberattacker och strålning från kärnkraftverk och kärnvapen i vårt närområde har ökat reellt . Klimathotet, pandemier och andra civila hot ökar också. som ett direkt militärt angrepp på är osannolikt kan det inte uteslutas. motsätter sig att blir en bricka i stormaktsspelet. måste verka för avspänning och nedrustning. Som en militärt alliansfri stat har tidigare haft ett stort internationellt förtroende när det gäller att leda fredsförhandlingar. Det bör vara vårt mål att återta den rollen. Fred byggs bäst med fredliga medel. Jag yrkar bifall till reservation 9. 53 HANS (M) replik: tar världshistorien åratal på sig att förändras. förändras världshistorien varje minut. Vi är i en sådan tid i och med invasion och krig mot . hade vi en utrikespolitisk debatt här i kammaren. Det är inte kolossalt länge sedan. Då utvecklade synpunkter. Jag tror – rätta mig om jag har fel – att det var i ett replikskifte med om att avvecklades som beklagade att Nato inte gjorde samma sak . Jag ser att det sitter en skolklass på läktaren. Jag ska därför berätta att man ska komma ihåg att var något som tvingade andra länder att ingå i. Det var en tvingande krigsallians. Nato är ett gemensamt fredsfördrag som länder självmant och självständigt ansluter sig till. Har och ändrat uppfattning om att Nato borde ha avskaffats? Det är Nato som det ukrainska folket vädjar till om hjälp med soldater och framför allt ett flygförbud när fäller ett regn av bomber och missiler, av död, över . Var står i den kamp om död och liv som förs i mellan det fria ukrainska folket och Putins trupper? 54 (V) replik: Under den relativt korta tid som har gått sedan den utrikespolitiska debatten har jag varit med i en trafikolycka och har därför vissa utmaningar när det gäller att minnas allt som har sagts och gjorts. Men jag ska göra mitt bästa. Vi kan fortsätta historielektionen för skolklassen. Efter var det faktiskt Nato, inte , som bildades först. var sätt att reagera på den militära upprustning som de såg från Natos sida. Det var en på många sätt vidrig tid just på grund av det , stormaktskriget, som uppstod mellan två olika parter. Det drogs gränser, och man markerade länder i olika färger. Vi ska komma ihåg att tillsammans med då sågs som neutrala stater som inte ingick i någon av de två militärallianserna. Det som hände var i grunden bra. föll, och föll samman. Där fanns goda möjligheter för deeskalering runt om i världen. Mycket skedde också med och . När upplöstes var det en bra dag för mänskligheten. Det som jag och menar är att det rimliga hade varit att då gå vidare med att också upplösa Nato som en militär allians. Men det är tydligt att Nato valde en annan riktning. Man tog in fler länder och valde också upprustning till viss del. På det sättet valde man också ibland att bryta mot folkrätten. Det är de sakerna som nu använder när de begår de här brotten. Det är det som jag menar är Natos problematik här. Jag tycker att det är helt och hållet själv som är ansvarig för kriget i . Det är han som har startat det. Det är han som bär ansvaret. Men han kan göra det genom att peka på saker som Nato har gjort i historien. 55 HANS (M) replik: argumenterar ju som en del brottslingar gör i förhållande till brottsoffer. ”Jag skulle egentligen inte ha utfört den här kriminella handlingen, men jag blev så provocerad av någonting.” Men så kan man faktiskt inte resonera. Jag ska fortsätta historielektionen. vänder jag mig från klassen direkt till ledamöter av denna kammare. Det som hände efter var att kommunisterna, , lade land efter land under sig, bland annat . Man införlivade , och . gjordes till ett lydprotektorat. Även och drabbades. Det är klart att när stridsvagnar rullade in i europeiska huvudstäder reagerade västliga demokratier på ett mycket naturligt sätt: Vi måste ha en försvarsallians så att stridsvagnarna inte rullar in även i vårt land. attackerar , Mariupol och på samma sätt. Jag delar därför synpunkten att det var en bra dag då den tvångsmässigt hopsnickrade avskaffades.