prot · H909107 · 2022-05-04 00:00:00 — Många kommunalråd som jag har träffat säger att de har så ont i magen innan löpande räkningar ska betalas i att de inte kan sova. Så ska det ju inte vara. Jag hoppas och tror att fler partier i den här kammaren kommer att ställa sig bakom exempelvis att fastighetsskatten från energiproducerande fastigheter ska kunna gå tillbaka till de producerande kommunerna och regionerna. Det vore inte mer än rätt. När jag nu ändå passar på att stå här uppe kan jag också slå ett slag för att norra inte ska vara en koloni för resten av landet, som jag upplever att det har varit . Är det så att vi ska ha ytterligare etableringar ska också lokalsamhällena få ta del av den vinst som genereras på plats. 108 (V) replik: Tack, , för replikskiftet! Det pågår givetvis en diskussion om vindkraften. Vi kommer inte att lyckas med vår gröna omställning om vi tror att vi ska ha förnybar elproduktion i de mått vi har om inte kommunerna får en ersättningsmodell som på något sätt tilltalar dem så att de säger ja – annars kommer det kommunala vetot att säga nej. Det gläder mig att många andra också inser detta. 109 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1, så att jag inte glömmer det nu när vi har fått se ett replikskifte som var i väldigt god anda. Jag kan också hålla med de ledamöter som var här uppe, och , om att vi har en god stämning och försöker att hitta lösningar. Detta är ju ett ämne som vi har debatterat ganska mycket i samband med olika betänkanden, men det är nog så viktigt. Det bevisar också hur viktig den här frågan är. Den är viktig för den gröna omställningen. Den som lyssnat har fått höra om många olika delar som man inte tänker på där och metaller behövs. Då behöver vi ha gruvor som fungerar och bidra med de råvaror och material som vi har som våra resurser. tycker att vi måste ta ett helhetsgrepp kring frågan, se hela värdekedjan från start till den färdiga produkten och se vårt ansvar i hur vi ska ta hand om det här. Det här är inte en ny fråga, men det är en angelägen fråga. Vi var med och riktade ett utskottsinitiativ som det beslutades om att rikta härifrån till regeringen. Det handlade om att vidta tydliga åtgärder i de fall där Natura 2000-områden krävs vid prövningen av en bearbetningskoncession och om att göra det i samband med prövningen enligt . Regeringen har fått det här tillkännagivandet, och man ska återkomma till . Jag ser fram emot att få se regeringen agera i den här frågan, för än så länge har det blivit väldigt mycket ord. Vi har hört den nya näringsministern, , som verkligen har lyft upp gruvnäringen. Vi har dock inte sett något resultat, och vi ser att som nation går åt fel håll. Här behöver vi gemensamt hitta lösningar för hur vi ska kunna bidra till omställningen och till att det inte tar så . Det får inte ta så ; det måste bli enklare processer. Eftersom vi inte har sett så jättemycket väljer vi att rikta ett förslag. Tyvärr har det inte fått bifall från alla partier, men vi kristdemokrater, tillsammans med , riktar nu ett förslag om att regeringen ser att det inte skulle behövas något Natura 2000-tillstånd vid ansökan om bearbetningskoncession, just för att bidra till en förenklingsresa som ändå behövs. Jag går även in lite grann på äganderätten. Här ser vi verkligen ett behov av att utveckla markägarens position. Vi ser ett behov av att utreda minerallagen. Äganderättens utsträckning under markytan bör också tittas vidare på. Vi bör sträva efter att ha en ökad brytning i för vår egen skull, för EU:s skull och för klimatets skull. Här säger vi också att SGU bör få i uppdrag att göra en kartläggning med just den inriktningen. Om vi ska bli bättre på att ta till vara tillgångar gällande gruv- och mineralnäringen i klimatomställningen behöver brytningen ökas. Vi behöver även titta på återvinningen och få in den i de cirkulära processerna. Båda behövs – vi kan inte tro att det cirkulära kommer att lösa hela omställningen. Vi kommer att behöva nya gruvor, där vi ser de fyndigheter som vi har och tar hand om dem på ett bra sätt. Vi måste göra både och om vi ska kunna leva det liv som vi lever och nyttja de resurser vi har på bästa sätt. Det handlar alltså inte bara om att vi har stora tillgångar räknat i pengar. Med dessa tillgångar följer ett ansvar att också förvalta och förädla det vi har. Detta är också en fråga om moral. Vi måste ha ett globalt perspektiv, och vi måste nyttja våra resurser på bästa sätt och ta vårt ansvar med allt vad det innebär. Det här är viktiga frågor. Detta är inte sista gången vi kommer att debattera den här frågan i den här kammaren, för mycket mer behöver göras. 110 (MP): Det är naturligtvis lite frustrerande att vara så långt ned i talarlistan att man inte får ta repliker på kollegorna i . Apropå det som förde fram om den guldgruva som diskuteras i närheten av tänker jag på , den skogsälv som går från ända ned till och som är en väldigt fin och värdefull älv med flodpärlmusslor och ett rikt fiske. Problemet med den guldgruva som förespråkar är att den kommer att påverka genom metalläckage. Det blir en stor miljöpåverkan på , som dessutom är skyddad som Natura 2000-område. Jag skulle gärna också ha velat säga några ord till från om detta med Kaunis . Från början var det som fick tillstånd för gruvan. Då gjordes aldrig någon prövning enligt , eftersom det inte var en miljödomstol som gjorde prövningen. Det finns stora risker med en gruva utan riktiga miljötillstånd. Det går förstås att prata om nästan tusenåriga historia av gruvdrift, som åtminstone några av de borgerliga partierna har gjort här i kammaren. Men anser att minerallagen i stället måste lyftas in . För vad finns egentligen i vår gruvhistoria? Det finns undanträngda samer och förorenat vatten. Det finns också gruvbolag som gått i konkurs och tvingat staten att gå in och städa upp med skattebetalarnas pengar. Detta finns alltjämt. Regeringen har sagt ja till en gruva i , eller Gállok, som det heter på samiska. Det kommer att leda till allvarliga konsekvenser för miljön och samernas rättigheter. som regeringen hanterade förvaltningsärendet om Kallak utbrast näringsministern att han älskar gruvor. har anmält näringsministern för det här. Fakta måste komma upp i ljuset. Många journalister har grävt i och granskat detta. Bland annat har DN visat att det finns risk att saker inte gått rätt till. Näringsminister beskrev fyndigheten som den största outnyttjade järnmalmsfyndigheten i och lyfte fram malmens höga kvalitet vid den presskonferens som regeringen hade. Formuleringen var nästan direkt hämtad från material. , doktor i malmgeologi vid , säger i en intervju i att han inte tror att gruvan kan bli lönsam med de krav som regeringen ställt. Samma forskare har också pekat på att det är en liten fyndighet med låg järnhalt, det vill säga motsatsen till det som näringsministern påstått, samt att inte heller klimatargumentet för gruvan håller, eftersom järnmalmsproduktionen redan är stor i . När regeringen tog beslutet om bearbetningskoncessionen i Kallak pekade man på att riksintresset om rennäring och riksintresset om värdefulla var riktiga. I den bedömning man sedan gjorde var järnmalmen uppenbart viktig, medan rennäringen bara var riktig. Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet och en ekonomisk verksamhet. Därför satte också regeringen upp de punkter som man kallade unika och långtgående villkor. Frågan är vilken juridisk status dessa villkor har. Kan regeringen ensidigt bestämma kring överenskommelser med samebyar utan att ens komma överens med dem först? Hur rimmar det med konsultationsordningen? Är det att förekomma miljöprövningen? hörde jag en riksdagsledamot från ett parti högerut nämna Cementaaffären och säga något nedlåtande om länsstyrelsernas miljöarbete. Jag vill med anledning av detta säga att det på finns en rad överhängande problem kopplade till vatten. Det råder vattenbrist, som kan förvärras med klimatförändringarna. Det finns en stor risk att saltvatten tränger in i berggrunden och förstör grundvattenresursen. Gruvnäring och mineralbrytning, som till exempel kalktäkter, påverkar vattenresursen väldigt mycket, vilket till exempel kan påverka förutsättningarna att bruka marken i omgivningarna eller möjligheterna att få dricksvatten i brunnar eller vattentäkter. Det är mycket allvarligt när vattenresurser står på spel. Det är själva utgångspunkten för att så många gotlänningar och miljövänner har skäl att vara oroliga. Här i riksdag satsar vi miljarder på att skydda militärt. Vi måste också ha större beredskap för att skydda , dess medborgare och företagare, miljömässigt. Vattentillgången är definitivt en del av det civila försvaret och av totalförsvaret. Högre miljökrav behöver ställas på gruvnäringen. Innovationskritiska metaller och behövs till elbilar, vindkraftverk och andra produkter för att minska klimatutsläppen. Flera rapporter visar på scenarier med ett kraftigt ökat behov av omställningsmineraler. Det är mineraler som till stor del finns i och . Varje nyöppnad gruva medför mycket stora klimatutsläpp. Tack vare har nu chansen att få ett klimatmål för minskade utsläpp från konsumtion. Detta har stor bäring på mineralpolitiken. är det en enkel matematik att jordens resurser är begränsade. Vi har en planet men konsumerar som om vi hade fyra. De klimatsmartaste åtgärderna är effektivisering, återvinning, återanvändning och – den allra bästa – minskad konsumtion. Det finns en betydande potential i mineralåtervinning när det gäller metaller. Till skillnad från många andra material behåller metallatomen oftast sin kvalitet och kan cirkuleras . har tagit initiativ till en forskningsöversikt som tagit fram. Rapporten visar att det behövs kraftfulla insatser för en cirkulär ekonomi kopplat till mineralfrågor. Det behövs forskning och teknikutveckling, men också lagstiftning och stimulanser. utesluter inte alls ny gruvverksamhet i . Men det måste finnas ett bättre – ett fullgott – skydd av miljö, arter och vatten och respekt för samernas rättigheter. I en interpellationsdebatt med näringsministern föreslog jag att man ska utveckla SGU:s verksamhet i för att på ett bättre sätt säkerställa kunskapen om samernas villkor och undvika framtida konflikter. På samma sätt kan man bättre undersöka de förekomster som finns och i ett tidigt skede undvika de sämsta ställena. importerar i princip alla innovationskritiska metaller. Det tar tid att minska konsumtionen, öka återvinningen och skärpa kraven på nya gruvverksamheter. Det är därför viktigt att parallellt arbeta för en kraftig skärpning av villkoren för mänskliga rättigheter och miljö vid import av material. kommer att ta ställning till en företagslag om mänskliga rättigheter och miljö. Lagen kallas Corporate Sustainable . De borgerliga politikernas argument för att öppna nya gruvor i är att vi inte ska importera mineraler från , eller . är det upp till dem om det är ett ärligt argument, för om det är det borde de borgerliga driva på en stenhård linje från vad gäller just due diligence. Till lagen anser att det måste finns gottgörelser och sanktioner så att alla företag ska omfattas av lagen. Jag uppmanar verkligen de borgerliga partierna att också kräva det, för det skulle utveckla vår verksamhet här bättre. arbetar också för att EU:s befintliga konfliktmineralförordning ska få ett skarpt genomförande i och för att i första hand ska satsa på minskad konsumtion och i andra hand på ökad återanvändning och återvinning, för att skyddet för människor och miljö ska stärkas i och i andra produktionsländer. Så tar vi mineralpolitiken in . Jag yrkar bifall till reservation, nummer 18. 111 (M) replik: Jag måste ta tillfället i akt när ledamoten nämner min hemort och den stora debatten om gruvan i . Den var säkert igång och ägdes av ett företag som gick i konkurs. Detta företag hade alla tillstånd som behövdes för att bryta det guld som finns i ganska stora mängder i en guldåder som går genom kommun. Jag har därför väldigt svårt att förstå varför det nya bolaget i Fäbodliden, som ägs av en man som heter , har behövt vänta på samma tillstånd som det tidigare företaget hade. Ingen påverkan på naturen har inträffat, och inget har hänt sedan den tidigare ägaren bröt guld i ganska stor omfattning. Ledamoten kan därför vara säker på att kommer att ha kvar sina flodpärlmusslor och fortsätta att vara den turistattraktion som den är , vilket vi i kommun är stolta över. 112 (MP) replik: Det är riktigt att Goldminers gick i konkurs, och tyvärr verkar väldigt många oseriösa företag inom detta område. Guldbrytning orsakar extremt höga utsläpp av koldioxid, och väldigt stora mängder av material ska transporteras till anrikningsverket. Malmen innehåller ungefär guld per ton, så det är enorma mängder som bryts för att ta fram lite guld. Det är svårt att se hur en sådan verksamhet går att förena med klimatmålen. Hur ser på frågan om guldgruvor och klimatet? Är det verkligen detta vi borde satsa resurser på i ? Eller borde vi satsa på de mer innovationskritiska metallerna i gruvnäringen? 113 (M) replik: Jag tycker att det känns fel att kalla Goldminers för ett oseriöst företag. De startade dessutom upp Svartliden, som ligger i nära anknytning till Fäbodliden. Det är det anrikningsverk som tar hand om den malm som Fäbodliden tar upp. Guld är en viktig metall inte bara för oss utan för hela världen, och om man har fått ett Natura 2000-tillstånd och ett koncessionstillstånd redan är utfärdat ska man inte behöva påbörja en process som tar igen. Även om guld inte är en kritisk metall är den som sagt viktig. Jag måste också rätta ledamoten . Cementa har tillsammans med Region tagit fram en lösning som ger ett stort tillskott av dricksvatten. Man upplåter ett vattenmagasin och bekostar ett vattenverk för att vatten ska kunna lagras på ön mellan säsongerna. Det som ledamoten sa om Cementa är alltså inte riktigt med sanningen överensstämmande. 114 (MP) replik: Att prata om sanningen kan vara lite känsligt om man inte riktigt har koll på att det där är ett förslag som inte är verklighet. Låt oss åter röra oss mot , och den gruvbrytning man diskuterar. Det finns risker för metalläckage i , är ett Natura 2000-område, och man måste ta hänsyn till det. Det finns också stora konflikter med rennäringen. Jag kan förstå att ledamoten tycker att det känns angeläget att det bryts guld i hennes trakter. Kanske kan det bli ett lokalproducerat guldhalsband , vad vet jag? Men är det värt att bedriva gruvverksamhet på fel ställen? Är det värt att offra den värdefulla naturen för en guldgruva? Jag skulle i ärlighetens namn kunna ta större ansvar om det var innovationskritiska metaller vi pratade om, men det är det inte. Det är en guldgruva, och i bästa fall blir det några guldhalsband eller guldtackor av detta. 115 (S): Det här är en bra, viktig och intressant debatt om mineralpolitik. Det handlar om inte mindre än 58 motionsyrkanden och 31 motioner. Jag vill inledningsvis vara tydlig med var vi socialdemokrater står i detta, och därför yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på alla reservationer. som nation utmärker sig som varande ett av världens mest anrika gruv- och mineralländer. Detta är en bidragande faktor till vårt välstånd, och jag känner mig stolt över det. är ett gruv- och mineralland med stor tillgång på både malm och , vilket som sagt i stor utsträckning har bidragit till dagens välstånd. Det är många arbetstillfällen, det är välfärd och det är också utveckling av samhällets tekniska produkter som är helt beroende av metaller och , något som även tidigare talare har pratat om här . Således är gruv- och mineralnäringen en viktig del i formandet av en hållbar värld med hållbara produkter och hållbara tjänster. ser vi att våra kommer att betyda väldigt mycket i den gröna omställningen som vi är mitt inne i just , och det kommer att efterfrågas ännu mer. Det gäller inte minst innovationskritiska metaller och som är nödvändiga för att man ska kunna utveckla till exempel nästa generations vindkraftverk, elbilsbatterier och en hel del andra produkter. I vår omställning kommer vi i hög utsträckning att vara beroende av tillgången till just dessa , något som också talade om tidigare i sitt anförande. Svensk gruv- och mineralnäring är framstående och betydelsefull både för och utanför landets gränser. är en viktig producent av flera metaller och . Nyindustrialiseringen och elektrifieringen av vårt samhälle kommer att kräva ännu mer metaller och , och måste ta sitt ansvar för att utvinna dessa och metaller som är så viktiga i den gröna omställningen. Det är ju även där de nya jobben och framtidens företag skapas. Ett av de mer kända exemplen på den här framgången är samarbetet mellan , och i projektet , där man nu har tagit fram världens första fossilfria stål – stål utan kol. Det är en banbrytande revolution för industrin, och det kan också skapa en reell positionsförflyttning i positiv riktning för och svensk industri i ett konkurrensperspektiv. Det här är åtgärder som politiken har sett till att ge förutsättningar för. Företagen har gjort sina investeringar, och då är det viktigt ur ett ekonomiskt perspektiv men naturligtvis också i högsta grad ur ett klimatperspektiv att vi underlättar för både gruv- och mineralnäringens insatser. Som har nämnts här i talarstolen finns det en del utredningar som har startats upp och är på gång att presenteras med konkreta förslag så att det kan bli verklighet. En fråga som har diskuterats är tillståndsprocesserna och tiden det tar att få tillstånd. Det är regelverk, det är ekonomiska perspektiv men det är naturligtvis också väldigt viktigt att ha med sig ur ett klimatperspektiv. En översyn av prövningsprocesserna behöver göras. Det är jätteviktigt. Men innan en översyn genomförs är det för tidigt att peka ut vem som ska ansvara för vad och när i processen det ska in. Därför är de här utredningarna väldigt viktiga. har fått ett regleringsbrev så sent som , 2022. I det står det att de har i uppdrag att genomföra en förstudie om förutsättningar för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen och miljöbedömningsprocessen. Syftet med uppdraget är att möjliggöra en mer enhetlig prövningsprocess nationellt – något som är en del av det vi pratade om tidigare – öka effektiviteten i prövningen samt öka kunskapen och förutsägbarheten när det gäller processens olika steg. Uppdraget ska genomföras i samråd med och länsstyrelserna och i samverkan med inte mindre än ytterligare tio myndigheter. Uppdraget ska redovisas till . Tillväxtanalys fick i ett regleringsbrev i uppdrag att analysera effekterna för näringslivet på kort och medellång sikt av de störningar och chocker som kan uppstå av det krig som pågår mitt i . Det kan få påverkan på marknaderna. I uppdraget ingår också att analysera effekterna av den ryska invasionen av och sanktionerna mot och . Analysen ska ha fokus på handelsflöden, störningar både på insats- och efterfrågesidan och effekter gällande priser som kan stiga till följd av kriget. Även samhällets ekonomiska konsekvenser ska i stort belysas i detta uppdrag. Man ska också redovisa löpande till regeringen, beroende på hur utvecklingen ser ut framöver. Jag ska zooma ut och sammanfatta vad jag vill säga här. ska vara en stark gruvnation. Vi ska vara stolta över svensk gruvindustri. Vi ska utvinna och metaller på ett hållbart sätt för att klara omställningen på ett bra sätt. Tillståndsprocesserna måste bli mer effektiva och mer förutsägbara. Här är väldigt mycket på gång för att steg för steg få dem mer förutsägbara och mer effektiva. Den andra delen är som sagt kriget i . Det har verkligen satt ljuset på att både vi här i och EU behöver bli mer självförsörjande på metaller och . Tillväxtanalys har fått i uppdrag att analysera effekterna i näringslivet i på både kort och medellång sikt av de störningar som kan ske i samband med det fruktansvärda krig som rasar mitt i liksom till följd av det försämrade säkerhetsläget i vårt närområde. I detta anförande instämde (S). 116 (MP) replik: Det är en ära att få vara med i näringsutskottets debatter, och jag vill ställa en fråga till som tydligt lyfter upp att utvinning av är så otroligt viktigt för den gröna omställningen. Inte ett ord nämnde om återvinning, återanvändning och minskad konsumtion, som är de viktigaste strategierna för att just klara utmaningarna framåt. Varför är inte detta längre en prioriterad fråga för regeringen? En annan fråga som tog upp som gläder mig väldigt mycket är frågan om Hybrit, det vill säga , och satsning på stål utan kol. Vi är ganska många som är medvetna om att den här satsningen inte hade kommit till om det inte hade varit för den viktiga insats som regeringen gjorde med Industriklivet. Inför förra valet stod jag i många debatter där många, framför allt på den borgerliga sidan, var helt och hållet motståndare till Industriklivet. är det många som säger att det var just de som stod upp bakom den här utvecklingen. Socialdemokraterna och satt i regeringen tillsammans då, och det är väl ingen hemlighet att det var som drev fram Industriklivet. Finns det någon chans att få ett tack från Socialdemokraterna nu? 117 (S) replik: Tack, ledamoten, för frågorna! Som jag bedömer det är det två frågor. Den ena som jag vill bemöta och som jag inte håller med om riktigt är påståendet att Socialdemokraterna inte längre lyfter eller driver frågor om cirkulär ekonomi. En av de viktigare delarna för att klara försörjningen av är just att se till att vi får på plats en bättre cirkulär ekonomi. Vi måste också jobba med återvinning eftersom det är en stor del av detta. Vi måste ha en kartläggning, som inte finns på ett fullgott sätt, för att kunna göra en bedömning av till exempel hur mycket som går att återvinna. beslutade regeringen om en strategi för cirkulär ekonomi. Det är inte så jättelänge sedan. Och fick SGU tillsammans med i uppdrag att öka möjligheterna för hållbar utvinning av och metaller från sekundära resurser. Det kom en delredovisning så sent som , och det kommer en slutredovisning . Regeringen jobbar alltså med full kraft med detta, och man har inte glömt bort det. Sedan är det möjligt att ledamoten inte uppfattade det jag sa i mitt anförande, men det jobbas fullt ut med pågående processer. Det är jätteviktigt. När det gäller Hybrit är det en del av att vi har fått igång industrin. Det är många industrier som blomstrar på grund av att regeringen, också tillsammans med , har fört en aktiv industripolitik som har varit gynnsam. Där har Socialdemokraterna och i många delar gått hand i hand. 118 (MP) replik: Jag tackar för den passningen. Jag vill absolut säga att jag tycker att det talade ordet är väldigt viktigt i dessa debatter när det gäller just den cirkulära ekonomin. Och jag är fullt medveten om vad drev fram när det gäller den cirkulära ekonomin när vi satt i och hade mycket tuffa förhandlingar med näringsministrarna redan då. Jag vill återkomma till en annan fråga som tog upp i sitt anförande och som jag tycker är viktig. Det gäller frågan om effektiva processer. Här vidtog vi också åtgärder. Och det är en del av klimathandlingsplanen att vi ska se över processerna för att få mer klimatsmarta och mer effektiva processer. Det som är väldigt viktigt i detta arbete är att man inte minskar kraven på miljön utan att man säkerställer att man får mindre byråkrati och att man snabbar på hanteringen. Då krävs det också resurser hos myndigheterna för att processen ska gå fortare. När de borgerliga partierna beslutade om budgeten drogs det bort resurser från bland annat länsstyrelserna för att just arbeta med effektivare processer. Det är pengar som vi inte har sett komma tillbaka från Socialdemokraternas sida. Är det verkligen helhjärtat att man arbetar med effektivare processer när man inte stöder myndigheterna i detta arbete? 119 (S) replik: Jag tackar för frågorna.