prot · H909136 · 2022-06-22 00:00:00 — Det är ett flagrant brott mot internationell rätt, och även här är det som bär det högsta ansvaret för det som drabbar dessa kvinnor och barn. Slutligen vill jag tacka för att hon tog upp detta väldigt viktiga område, som behöver debatteras ännu mer i . Jag önskar också glad midsommar! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 20 Svar på interpellation 2021/22:492 om konkurrenskraften för den svenska sjöfarten 74 Infrastrukturminister (S): har frågat mig vilka av de förslag som sjöfartsnäringens Blå tillväxt presenterat som regeringen kommer att tillmötesgå. Det frivilliga tonnagebeskattningssystemet infördes bland annat med syftet att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Vid införandet var regeringen tydlig med att avsikten var att följa upp och utvärdera effekterna av lagstiftningen. Utöver tonnagebeskattningssystemet har omfattande satsningar gjorts för att stärka konkurrenskraften för den svenska sjöfarten. Den så kallade ekobonusen är förlängd och breddad, resurserna till har ökat markant och regeringens nationella sjöfartssamordnare jobbar vidare med att främja svensk sjöfart. Dessutom kunde regeringen besluta om en nationell plan med historiska satsningar på sjöfarten. I jämförelse med när styrde femdubblar vi nu investeringarna i sjöfartens infrastruktur. Jag kommer även fortsatt att noga följa den svenska handelsflottans utveckling. 75 HANS (M): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. har jag hunnit ägna mig åt ganska många olika politiska frågor, men den som kanske har legat mig allra närmast är sjöfarten. Det beror bland annat på allmänt intresse; kommer man från är det ingen nackdel att vara intresserad av sjöfart. Min storebror var dessutom sjökapten, vilket också är en anledning till att jag någonstans känner extra starkt för detta. När jag nu skulle stå här och ha en interpellationsdebatt med en minister tänkte jag: Vad ska den handla om? Och det var klart att det måste bli sjöfart. Jag tänkte också: Vilken minister ska jag ta min sista debatt med? Vi har arbetat ihop i näringsutskottet och haft härliga debatter och en väldigt bra tid när vi har gjort saker tillsammans. Jag har följt sjöfarten . Jag var med då var infrastrukturminister och lade fram en handlingsplan för sjöfarten och den maritima strategin – och när vi till slut lyckades baxa igenom en skatt, nämligen tonnageskatten. Som moderat sitter det i ryggmärgen att vi inte ska införa skatter utan avskaffa dem, och jag hade faktiskt lite problem med att övertyga mina partifränder om att tonnageskatten skulle införas. Efter att ha haft samarbeten med branschens organisationer och parter lyckades vi dock hitta en modell där det faktiskt gick att övertyga till och med om att införa en tonnageskatt. Det har varit bra, men det räcker inte. Det som då kallades Blå skatt och som har blivit till samarbetsorganisationen tillväxt är en start på någonting som kan bli så mycket bättre. Svensk sjöfartsnäring behöver nämligen få till rimligare förutsättningar för svenskflaggade fartyg – det tror jag att vi alla är överens om – men det gäller också att hitta metoderna för att det ska bli verklighet. Sjöfartsbranschen har genom sitt samarbete parterna emellan inom Blå tillväxt presenterat en handfull punkter genom vilka man skulle kunna bidra till en vändning av den nedåtgående trenden och öka inflaggningen. Detta har varit ett problem , och det har varit det oavsett vilken regering som har suttit. Det gäller att göra saker och ting och att göra dem på rätt sätt. När tonnageskattesystemet infördes i var ett av de sista länderna i att införa ett sådant system. Antalet svenskflaggade fartyg hade i avsaknad av en tonnageskatt minskat från över 200 ned till 83. Detta påverkar också kompetensförsörjningen inom hela den maritima sektorn. Det är bra att det görs en översyn, men det behöver tas ordentliga grepp här. Det måste göras en samlad översyn som säkerställer långsiktigt stabila och konkurrenskraftiga villkor. Det är viktigt för , och denna strategiskt viktiga näring kan även bidra till en förstärkning av det svenska totalförsvaret. Det kommer jag att återkomma till i mitt andra inlägg. Jag har hört ministerns svar att det minsann har gjorts , men det finns mer att göra. Vilka ytterligare punkter som Blå tillväxt efterfrågar vill åstadkomma som infrastrukturminister? 76 Infrastrukturminister (S): För den som följer den här debatten via nätet eller på plats kan jag kvittera starka engagemang för sjöfarten, vilket jag verkligen har uppskattat, liksom det goda samarbete vi har haft. När är som bäst kan politiker från olika politiska partier säga: Det här måste vi ändå kunna hitta gemensamma lösningar för – det vore bra för att skapa långsiktigt goda förutsättningar för sjöfarten och stärka den. Det behövs både av klimatskäl, eftersom vi behöver se till att använda sjöfarten i större utsträckning för att minska transportsektorns utsläpp, och för att avlasta väg- och järnvägsnätet. Som jag säger i svaret är det också väldigt stora satsningar vi nu gör när vi femdubblar satsningarna på sjöfarten. Det är allt från nya isbrytare som vi finansierar till farledsfördjupningar i och i – och naturligtvis en mängd andra satsningar för att stärka både den sjöfart som går internationellt och den sjöfart som vi vill ska växa nationellt. Det gäller inte minst kustnära sjöfart och inlandssjöfarten, där många satsningar i den nationella planen för sjöfarten nu är avgörande. Sedan är det sant att det är fler saker som behöver göras. Om vi tittar på de aktuella förslag som Blå tillväxt har lyft fram ser vi att stämpelskatten är ett tydligt önskemål. Det handlar om 4–som man skulle kunna avlasta med genom att ta bort stämpelskatten, och jag utesluter inte den typen av reformer. Jag vet också att enprocentaren i sjöfartsstödet är . Jag vill ändå sätta det i relation till sjöfartsstödet, som vi nu med klimatkompensationen ökar med 2023 och 2024 – eller för den delen i ökat stöd under pandemin. Vi har alltså gjort betydande tillskott som överstiger de resurser som finns för till exempel stämpelskatt och den så kallade enprocentaren. När det väl är sagt vill jag ändå säga att jag inte utesluter att även den justeringen behöver göras framöver. Jag har i dialogen med Blå tillväxt och sjöfarten förstått att det har en viktig signalverkan att kunna göra detta. På samma sätt ser jag det som naturligt att vi , när vi har med tonnagebeskattningssystemet med oss, går vidare och tittar på en utvärdering och på om vi kan styra tonnagebeskattningen på ett bättre och effektivare sätt. Sjöfarten står ju inför stora utmaningar – inte minst blev det tydligt efter invasion av när man insåg att av de anställda inom sjöfarten internationellt var ryssar eller ukrainare. blev signalen, redovisade rederierna, att ukrainare ville hem till sitt land och försvara sitt land. Väldigt många ryssar ville gärna stanna kvar ombord. Det är ändå så att vi har betydande störningar, och vi kommer att behöva rekrytera fler människor till att jobba inom sjöfarten. Från svensk sida har vi jobbat systematiskt för att öka attraktiviteten. Som lyfte fram gäller det att stärka de ekonomiska förutsättningarna för redarna, sjöfarten och näringen. Det gäller också att förbättra arbetsmiljön och att säkerställa att arbetsmiljön för de män och kvinnor som vill arbeta inom sjöfarten är god. Här tror jag att det finns mer att göra. Jag vill stärka framtidstron genom att tydligt lägga närmare 14 miljarder i nationell plan på insatser för att stärka sjöfarten. Det här ska vara en framtidsnäring. Jag kommer att återkomma till vad som görs inom EU, för jag tror att vi gemensamt kan arbeta med att göra än mer för att stärka svensk sjöfart. 77 HANS (M): Farledsavgifter är en av frågor som branschen poängterar måste hanteras. Stämpelskatten, som ministern nämnde, är en annan. Det är inte alla som känner till 183-dagarsregeln. Den handlar om att som är borta mer än får en annan beskattning och drabbas av detta. Hur detta är uppbyggt är ett alltför komplicerat snårverk för att vi ska debattera det här inför en publik som inte är insatt, men det här är någonting som berör enskilda besättningsmän, framför allt dem som står på bryggan. Det är någonting som bara måste hanteras. Jag har tidigare haft debatter med den dåvarande finansministern . Jag gick då ordentligt på pumpen; jag fick ingen som helst respons. tror jag dock att är så varm i kläderna som minister att han kommer att ta det snacket med sin statsminister och säga: ”Det du sa som finansminister var väl din uppvärmning; nu kan du väl ta den här frågan och göra någonting bra”. Jag tror till och med att Socialdemokraterna skulle få några fler röster i valet om de gör det. Jag ska gå över till en annan fråga, nämligen vad som är viktigt med svenskkontrollerat och svenskflaggat. En svenskkontrollerad flotta är viktig för att vi ska ha en svensk maritim näring med stark export i form av maritim tillverkningsindustri men också för att vi ska kunna göra vår röst hörd med trovärdighet internationellt. finns det 300–350 svenskkontrollerade fartyg som seglar, men vi har under 100 svenskflaggade fartyg. Det är inte bra. Varför är detta inte bra? Det är inte viktigt för transportköparen i fredstid, men det kan vara helt avgörande när det är, som man säger, ofred. kan behöva kalla in sina flaggade fartyg och använda dem till för landet skyddande ändamål. Därför är det viktigt att få upp antalet svenskflaggade fartyg. Det är av nationellt intresse – inte bara för sjöfartsnäringen. När vi nu ser över hotbilden mot och grannländer är det otroligt viktigt att ha kontroll över infrastrukturen även på vatten. Det är också viktigt med besättningen. Det kan vara oviktigt i fred men avgörande vid konflikttillfällen. Vi kan ju ha svensk flagg på fartyget men, precis som sa, i allt väsentligt kanske en rysk besättning. Det här börjar lukta lite protektionism, men det är viktiga frågor. För att säkra försörjningen även i kris och i krig måste man höja blicken. Vi måste se till att vi har ett utbildningssystem som gör att vi kan utbilda tillräckligt många unga flickor och pojkar för yrken ombord och på land. För att vi ska kunna utbilda många måste vi också ha tillgång till en svenskflaggad flotta där de kan göra sin praktik och genomgå sin utbildning. Ju färre svenskflaggade fartyg, desto mindre möjlighet att utbilda svensk besättning. Detta tror jag är en av de absolut viktigaste frågorna att ta med. Det är därför jag nu tar upp Blå tillväxts program och vill att det här i riksdag ska stadfästas att detta är viktigt för . 78 Infrastrukturminister (S): Jag delar uppfattning. Jag tror att det är otroligt viktigt att vi, som regeringen nu gör, stärker den svenska sjöfarten ekonomiskt, strategiskt och systematiskt. Det är ett sådant arbete som regeringen har gjort med nationell plan och godstransportstrategin. Det är också viktigt att vi ökar den egna kapaciteten. Vi behöver en ökad inflaggning. Vi har lyckats öka den något, men vi måste upp väsentligt mycket mer. Det är helt rätt – jag tycker att pandemin tydliggjorde att vi är i ett annat läge. Det var otroliga problem med besättningsbyten och stora utmaningar för sjöfarten. Tack vare gott samarbete mellan rederier och mellan länder lyckades vi ändå säkra en väl fungerande försörjningsstruktur och se till att sjöfarten kunde klara utmaningarna. , i en annan säkerhetspolitisk miljö, ser vi dock andra utmaningar. Det är faktiskt inte protektionism, utan det handlar om att säkerställa att ett land kan klara ofärdstider. Skulle man se det ideologiskt skulle man kunna säga att detta kommer efter en våg med globalisering, avreglering och nyliberala marknadsmodeller och . Jag tror att alla inser att ett land ändå behöver säkerställa att det finns ett antal grundläggande strukturer. Precis som på andra avreglerade marknader där vi nu tar ett fastare grepp kommer vi att behöva göra det för att säkerställa att vi har kapacitet inom ramen för totalförsvaret eller inom ramen för vad ska klara av framöver. Jag vill passa på att säga att det är viktigt att inte bara se detta ur ett svenskt perspektiv. har ju jobbat mycket med europeiska frågor, fru talman, och vet att det pågår ett arbete med att gemensamt inom EU stärka sjöfarten med gröna korridorer och med Fuel EU för att se till att sjöfarten ställer om sina bränslen och minskar klimatpåverkan. Vi i kom ju tillbaka och blev invalda i styrelsen för IMO, vilket gör att vi nu i världsorganisationen kan ha direkt inflytande över de internationella regler som finns. Det är helt rätt. Vi har gjort väldigt mycket . Jag vågar påstå att det sällan har pratats så mycket sjöfart som . Detta har också märkts i form av tydliga ekonomiska prioriteringar från regeringens sida och en nationell samordnare för sjöfart. Jag tror att detta verkligen har ökat kunskapen om sjöfartens potential hos väldigt många transportköpare, hos åkerier, hos företag och inte minst hos kommuner och regioner, som har investerat mer i hamnar för att se vad de kan göra för att stärka sjöfarten. Vi måste också på europeisk och internationell nivå slåss för sjysta villkor till sjöss, bättre klimatomställning och gemensamma regler som skapar trygghet och förutsägbarhet. Vi tittar naturligtvis på de förslag som Blå tillväxt har lyft fram. Jag utesluter varken tonnagebeskattning, stämpelskatt eller, för den delen, enprocentaren. Jag vill dock vara tydlig med att vi i den pandemi som kom mitt i detta valde att göra andra prioriteringar och att kraftigt stärka sjöfartsstödet, förbättra förutsättningarna för omställning till sjöfarten och skjuta till resurser till inte minst i flera omgångar för att farledsavgifterna inte skulle behöva höjas kraftigt. Det hade drabbat svensk sjöfart. Jag tror att vi är överens både om att det behöver göras mer framöver och om att det behöver växeldras gällande vad som är näringens och branschens intresse och engagemang för att göra det attraktivt att jobba inom sjöfarten och vad som är politikens ansvar för resurser och långsiktiga spelregler. Låt oss fortsätta att arbeta tillsammans för det. Jag gläds åt att det även i trafikutskottet nu råder en bredare samsyn när det gäller sjöfarten. 79 HANS (M): Det här är ju ett område som många är beroende men som få egentligen bryr sig om. Alla människor ser bilar och lastbilar. Många ser tåg och flygplan. Men det är få som ser fartyg. En tes är att av allt gods som går till och från landet går på vatten. Ingen vet egentligen var den där siffran kommer ifrån, men det kan vi hoppa över – det är väldigt bra att säga så, för då förstår man hur viktig sjöfarten är. Men sjöfarten måste få förutsättningar att fungera som näring. Det kan den göra med nyliberala ideologiska förtecken. Den kan göra det även med andra politiska förtecken. Men det gäller att komma ihåg att det här är en näring som är strategiskt viktig för och världen och för all godsförsörjning, inte minst livsmedelsförsörjning. Jag hoppas att kommer att använda resterande tid av sin karriär som infrastrukturminister till att jobba vidare med att fullfölja önskemål från Blå tillväxt. Om det blir en fortsättning på det efter valet får vi se. Vi är flera som utanför det här huset och utanför kommer att ligga på för att så ska bli fallet. Är det så att efter valet kommer tillbaka som riksdagsledamot skulle jag vilja lämna över den roll som jag har haft , nämligen som sammankallande i maritima nätverk, som har haft som syfte att skapa kunskap kring de maritima näringarna och sjöfarten. Jag hoppas att tar över den rollen. Det vill jag ge dig. Jag tror att du kan gå i land med den uppgiften. Men man kan inte gå i land om man inte först har gått ombord. 80 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för det generösa erbjudandet. Vore det inte en ödets ironi om en riksdagsledamot från mitt, där vi inte har något hav – ja, möjligtvis ””, det vill säga ; annars har vi inte mycket sjöfart – skulle ha hand om de maritima frågorna. Jag ser det som en hedersbetygelse och uppskattar verkligen erbjudandet. Jag siktar dock naturligtvis på att vi ska få fortsätta regera. Jag gläds åt att och flera andra i har lyckats lyfta sjöfarten tillsammans med regeringen och mig. pratar ju transportköpare sjöfart i en utsträckning vi inte varit med om tidigare, liksom kommun- och regionpolitiker. När vi drog ihop företrädare för landets hamnar till departementet för var det första gången det gjorts av en regering. har vi haft flera sådana hamnmöten, för det är viktigt att de förstår sin roll i den svenska sjöfarten. Detta är sannolikt sista debatt i . Jag vill passa på att tacka så mycket – å regeringens vägnar, höll jag på att säga – för gott samarbete och för goda insatser, inte minst för sjöfarten! Vi ses väl där ute – på bryggan, på kajen eller på barrikaden. Vi får välja vilket. Tack för en bra debatt! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 21 Svar på interpellation 2021/22:487 om underhåll på befintliga vägar och järnvägar 81 Infrastrukturminister (S): har frågat mig om jag och regeringen avser att agera så att underhåll på befintliga vägar och järnvägar prioriteras. beslutade regeringen om en ny nationell plan för transportinfrastrukturen avseende perioden –2033. Planen innehåller bland annat utökade satsningar på såväl investeringar som underhåll av vägar och järnvägar. Det är en förutsättning för att stärka konkurrenskraft och upprätthålla viktiga samhällsfunktioner, men också för att nå klimatmålen. Den nya planen innebär att kommer att gå till vidmakthållande av vägar och till vidmakthållande av järnvägar . har aldrig haft så mycket pengar till just underhåll. Det skapar förutsättningar för att bland annat förbättra robustheten och höja standarden men också förbättra tillgängligheten. 82 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Ända sedan människan uppfann hjulet har vägen varit en bärande del i vår tillvaro. Vi har transporterat gods och varor på vägen sedan urminnes tider. Vägen har en betydande roll för vårt moderna samhälle. Men vårt vägnät förfaller i en fart som är förskräcklig. Detta gäller även järnvägen. Jag brukar lite skämtsamt säga att jag leder i tågförseningar. Var och varannan gång som jag ska åka tåg stannar det på grund av rälsbrott, växelfel, signalfel, kontaktledningar som ramlar ned – listan på felmeddelanden kan göras oändlig. fungerar inte, och vägen förfaller. åkte jag på en väg som staten har hand om. , länstrafikbolaget i den del av där jag bor, ställde in busslinjer bara för att man inte kunde säkerställa att passagerare och förare var säkra att fara på vägen. Om ett länstrafikbolag ställer in trafik för att vägen är för dålig och säkerheten inte kan garanteras för dem som färdas på den kan man inte säga att vi har ett vägnät som utvecklas. Det är snarare så att det avvecklas. I det förslag till nationell plan som kommer från kan man läsa: ”De lägre trafikerade banorna kommer att få ett försämrat tekniskt tillstånd, med försämrad robusthet, ökad risk för trafikpåverkan och tillfälliga hastighetsnedsättningar.” Det betyder att de som inte bor bland de stora stråken kommer att få sämre tillgänglighet till järnväg, som regeringen avsätter 104 miljarder till höghastighetståg. Det är ett tågsystem som möjligen är färdigt den dag jag firar min 90-årsdag på hemmet. Så långt bort i tiden ligger det. Men vi behöver ju ha ett järnvägssystem och ett vägsystem som fungerar , inte 2047. Vi måste investera i underhåll av det vi har , så att det fungerar. självt säger att det inte är tillräckligt. När det gäller vägsidan skriver : ”Anslaget till vidmakthållande av statliga vägar ökar jämfört med planen 2018–2029. Tillståndet på det statliga vägnätet har gradvis försämrats, och med givna anslagsnivåer kommer nedbrytningstakten att bli högre än åtgärdstakten. Det betyder att vägsystemet, trots anslagsökningen, kommer att försämras snabbare än vad kan återställa.” Detta står i deras egen utredning. Vägen är en bärande funktion för att människor ska kunna leva och verka i hela landet och för att industrin ska kunna fungera i hela landet. När vägarna i en del av landet inte längre klarar belastningen från trafiken kommer både människor och industrier att flytta därifrån. Då får vi en avfolkningsbygd. Det är i inland vi har de stora värdena. Då måste man också se till att vägarna fungerar där. 83 Infrastrukturminister (S): Jag tackar för interpellationen. Jag tror att själv var inne på spåret, fru talman. Han talade om vad som händer när vägarna inte klarar belastningen från trafiken. Det är just det – trafikmängderna ökar. Om vi inte stärker järnvägssystemet och tillför kapacitet kommer vägarna att belastas än mer. Det räcker med att dra sig till minnes vad som hände den gång vi hade betydande problem vid hamn i samband med en strejk – hur tufft det var på och vilken otrolig belastning det var. Jag kan också nämna mellan och , som känner till väl. Det är genom att satsa på till exempel nya stambanor mellan och eller mellan och och avlasta vägnätet som vi bland annat skapar bättre förutsättningar också för vägarna. När Fehmarn bält-förbindelsen nu byggs kommer det att bli en ökad trafik över . Jag är bekymrad över att , på nationell nivå inte ser vad konsekvensen skulle bli av att inte bygga nya stambanor och göra satsningar på järnväg mellan och och mellan och samt på Ostlänken. I regionerna ser man den otroliga vikten av att göra detta. Man ser den i , i Sydsvenska Handelskammaren och uppe i , för att inte tala om att man ser den brett politiskt. Men nationellt här i ser man inte poängen. När det gäller vägnätet i övrigt är det en viktig del att stärka detta, och vi skjuter därför till mer resurser . Jag hoppas att har uppmärksammat att regeringen, till skillnad från vad skriver i sin egen bedömning och sitt eget underlag, gör den tydliga markeringen att det ska ske en tydlig fördelning av järnvägs- och vägunderhåll på både det lågtrafikerade och det högtrafikerade nätet, för att säkerställa att också de mindre delarna av vägnätet får stora underhållsresurser. Jag tror att den utmaning som både och branschen har, oavsett regering, är att kostnaderna för vägunderhåll, till skillnad från bostadsbyggande och andra samhällsinvesteringar som vi gör, har ökat . har reagerat, och jag har reagerat. När vi nu lägger mer pengar än någonsin på vägunderhåll måste det innebära att resurserna används mer effektivt. Det går inte att bara säga att man skjuter till ännu mer resurser men att man får mindre vägunderhåll för dessa resurser, utan här krävs en kraftig rationalisering och effektivisering och att man lyfter på varenda sten för att säkerställa att de pengar vi nu avsätter mer än någonsin går till väg- och järnvägsunderhåll. På järnvägsunderhållssidan kommer vi alla ihåg att det är en avreglerad marknad. Staten eller har ingen egen kapacitet för järnvägsunderhåll, utan det är en privatiserad och avreglerad marknad. Detta kan vara ett av skälen till att vi ser en kraftig kostnadsökning, men det kan också finnas andra skäl. Utöver att skjuta till mer resurser och verkligen säkerställa att vi vårdar det vi har, vilket är angeläget, är det viktigt att noggrant penetrera den dramatiska kostnadsökning vi har. Avslutningsvis tror jag att det är en farlig utveckling när politiska partier på nationell nivå – , – inte förmår tänka längre än till här och , för vi måste också ta ansvar för framtiden. När befolkningen växer, när fler vill skicka gods med tåg och när fler vill åka tåg måste vi tillföra kapacitet. Därför behövs både nya stambanor, Norrbotniabanan och Sydostlänken. 84 (SD): Tack, statsrådet, för svaret! Det gäller att kunna hålla två tankar i huvudet . Visst behöver vi bygga ut järnvägen och bygga nya stambanor, men vem har sagt att det måste vara höghastighetståg? Man får mindre järnväg för pengarna om man bygger något som är dedikerat enbart för höghastighetståg. Detta är lika tokigt som att bygga motorvägar där man bara släpper in Ferraribilar. Det håller inte.