prot · H90990 · 2022-03-30 00:00:00 — Vi är överens om att vi vill stärka allmännyttan, men detta gör det svårt för allmännyttan att bygga bostäder som människor har råd med. Därför tycker att det är rimligt att undanta allmännyttan för att den ska ha en jämlik konkurrensmöjlighet gentemot det privata. Vad tänker Socialdemokraterna i denna fråga? 69 (S) replik: Socialdemokraterna har ingen annan uppfattning än att vi bör undanta allmännyttan från lagen om offentlig upphandling. 70 MOMODOU (V) replik: Det är glädjande att höra, och jag känner att det här kommer att bli jättebra. En annan aktuell fråga gäller de omotiverat höga inkomstkraven på nya hyresrätter. Detta gör det svårt för bland andra fattigpensionärer och låginkomsttagare, och barn vräks. Det är svårt för människor att uppnå de omotiverat höga inkomstkrav som ställs. Det vore bra om regeringen återkom med ett lagförslag som innebär att hyresvärdar i såväl det privata som allmännyttan inte ska kunna ställa orimligt höga inkomstkrav som exkluderar en stor del av befolkningen. Vad tänker Socialdemokraterna i denna fråga? 71 (S) replik: Jag tackar Momodou för en viktig fråga. Den stora utmaningen när det gäller inkomstkraven är att om vi lagstiftar om att allmännyttan inte får ställa inkomstkrav men det privata får fortsätta göra det segregeras bostadsmarknaden. Om vi går in och lagstiftar om vad det privata får ställa för krav närmar vi oss näringsfrihets- och äganderättsfrågorna, och då börjar det bli problem med en del av konventionsåtaganden med mera. Därför är det viktigt att hitta en balans. Jag delar beskrivningen av att detta är ett problem, men jag tror att man får angripa det från andra håll. Det gjordes en utredning om bostadsbidraget, och vi måste förbättra det så att människor kommer in på bostadsmarknaden. Vi har stärkt bostadstillägget för pensionärer, och det är möjligt att det behöver göras ytterligare. Vi vill ju också gärna stärka pensionerna tillsammans med er. Man måste också fundera på vilka inkomster som accepteras. är det tillåtet att utesluta vissa inkomster, och det måste man kanske titta på. Om fastighetsägare utesluter ett stöd eller ett bidrag, måste de väl i alla fall motivera varför till exempel barnbidraget anses som en osäker inkomst. det viktigaste av allt. Människor ska ha bra jobb och anställningar och fast inkomst så att de når dessa krav. Men de människor som av någon anledning har haft oturen att bli arbetslösa eller sjuka ska ha en stark välfärd i ryggen så att de också kan vara trygga i sin bostad. Vi kan inte bara angripa detta från det bostadspolitiska hållet, men här finns givetvis saker att göra. Vi måste också hitta en bra balans så att vi inte dumpar över allt på allmännyttan. 72 (KD) replik: Jag håller med om att bostadspolitiken är viktig ur både ett välfärdsperspektiv och ett segregationsperspektiv, och jag tror att vi gemensamt kan hitta former för att komma närmare en lösning. Att säga att man kan lösa detta är kanske att gå för långt. ondgjorde sig över att vi skyller på Socialdemokraterna. Det kan ju bero på att Socialdemokraterna har styrt under 84 av , och bostadspolitiken är ju svårrörlig. Det tar att förändra lagar och förordningar och att bygga bostäder. Det är därför rätt naturligt att Socialdemokraterna får ta sin beskärda del av ansvaret. Dessutom har de ju styrt . Min fråga gäller en annan del av bostadspolitiken. Vi vet att sju av tio vill äga sitt boende och att det byggs mindre än 10 000 småhus i . Vi måste göra åtgärder för att fler småhus ska byggas i , eftersom många människor vill bo så. Vilka åtgärder vill Socialdemokraterna göra för att fler småhus ska byggas i ? 73 (S) replik: Jag delar ledamotens uppfattning att ett samtal där vi försöker hitta gemensamma lösningar och kompromissa oss fram och där båda sidor kanske får acceptera saker som de inte alltid står bakom fullt ut är ett viktigt sätt att ta sig an bostadspolitiken på grund av långsiktigheten. är det intressant att ledamoten hävdar att den socialdemokratiska bostadspolitiken skulle vara sämre än den borgerliga, för varje gång KD styr sjunker bostadsproduktionen väsentligt. Socialdemokraterna byggde ju lika mycket som den borgerliga regeringen mäktade med . Den kritiken faller alltså. Det är roligt med alla inspel för att hjälpa Socialdemokraterna till en bättre bostadspolitik. utgår alltså från att Socialdemokraterna kommer att fortsätta styra landet till, och det är ju angenämt. När det gäller det ägda boendet ligger mycket på markfrågan. Här måste vi jobba med kommunerna för att möjliggöra bättre planprocesser, och vi måste tillgängliggöra mer mark. Vi måste också fundera på kreditrestriktionerna, vilket är en fråga som är komplicerad av det enkla skälet att det är myndighetsutövning som sker. Det är inte vi här inne som har fastställt kreditrestriktionerna och bolånetaket, utan det är en myndighet. Jag kan tänka mig att gruppledare skulle vara tämligen snabb med att KU-anmäla det statsråd som går in och säger exakt vilka nivåer som kreditrestriktionerna ska ha. Jag vill påminna om att bostadsministern gläntade på den dörren. Även många socialdemokratiska ledamöter, bland andra undertecknad, har lyft upp kreditrestriktionerna som ett problem. Jag håller alltså med om problembeskrivning, men man får vara försiktig med hur man gör det. 74 (KD) replik: Min välmening gentemot Socialdemokraterna när det gäller bostadspolitiken utgår från det faktum att jag gör samma analys som i , det vill säga att Socialdemokraterna inte har någon bostadspolitik. Det enda man kan komma med är investeringsstödet, vilket jag redovisade i talarstolen utifrån en debattartikel i , om jag minns rätt. Det är därifrån välviljan kommer. Ju fler partier i riksdag som har en bostadspolitik som motsvarar de problem som vi har i samhället, desto bättre är det, för då kan samtalen fungera över partigränserna. Jag har fortfarande inte fått så många svar om hur Socialdemokraterna vill lösa att vi ska bygga fler småhus. Ett alternativ som kan diskuteras är förslag om en planeringsbonus, där bonus ges till kommuner som har en bättre planberedskap, där småhus ingår, för att öka incitamenten i kommunerna att bygga och planera småhus. Vi kan se att problematiken i kommunerna oftast inte gäller att man inte bygger där utan hur man prioriterar. Det är i de stora områdena där hyresfastigheter finns som man planerar att bygga, och de småhusområden som finns kommer längre ned när man prioriterar. Ofta kommer man inte dit, men vi vill försöka vända på den kuttingen. Jag tror att Socialdemokraterna också skulle må bra av att se att sju av tio vill äga sin egen bostad, och då borde det byggas fler än 10 000 småhus i . Min välvilja gäller bästa, och detta tycker jag att ska vara glad för. 75 (S) replik: Jag tror att någon som är viralgranskare eller liknande får kolla siffran 10 000 småhus, för mitt minne säger mig att det är mer. Det ökade också väsentligt , dock från alltför låga nivåer. Där gav jag ledamoten några förslag om hur man skulle kunna göra. Vi hade en byggbonus under föregående mandatperiod. Den avskaffades i den budget som M och KD fick igenom tillsammans med 2019, så det är lite märkligt att nu står och säger att vi ska ha tillbaka en byggbonus. Vi var väldigt tacksamma att ha den. Jag var kommunalråd i , och vi tyckte om byggbonusen. Där hade vi också en bra planberedskap. Det är tråkigt att det är personer som jag känner som vi pratar om här i kammaren. Jag vill inte recensera debattartikel, men det är de facto så att vi hade haft renoveringsstödet och investeringsstödet. Vi har gjort ett stort antal åtgärder för hyresgästerna, vi har gjort det bättre för bostadsrättsinnehavarna att hantera sina frågor och vi har dessutom gjort ett antal ytterligare satsningar där vi har sett över regler och liknande. Vi har en bostadssocial utredning som levereras , vi har en fråga om startlån som kommer och så vidare. Den bild som och, tyvärr, har stämmer inte. Den är inte korrekt. Dessutom har vi fortsatt med en politik för att till exempel avskaffa lagen om offentlig upphandling för allmännyttan, och det hoppas jag att också kan ställa upp på. Tyvärr är och, i detta fall, okunskap om den socialdemokratiska politiken lika stor. Jag hoppas att , i stället för att läsa Nya Aktuellt, som han kallade tidningen, läser Aktuellt i Politiken, som jag tror att den heter. Jag tror att okunskapen om tidningstiteln är lika stor som okunskapen om bostadspolitiken hos . 76 (M): Vi moderater vill få ordning på . För detta behövs en politik som syftar till att bidra till ett tryggt samhälle där individen har möjlighet att forma sitt eget liv och göra en klassresa, så att det blir viktigare vart man är på väg än varifrån man kommer. För detta är en fungerande bostadsmarknad en grundförutsättning. En fungerande bostadsmarknad gör det möjligt för ungdomar att påbörja vuxenlivet, för föräldrar att köpa ett småhus när familjen har vuxit och för den som vill lämna hemorten för att studera eller prova på ett nytt jobb. är detta ingen självklarhet. Den svenska bostadsmarknaden är i grunden dysfunktionell. I stället för att erbjuda möjligheter hämmar den såväl individer som samhällsekonomin i stort. Företag får svårare att anställa, och tillväxten hålls tillbaka som trångboddheten och de sociala problemen ökar. Den svenska bostadsmarknaden präglas av långa köer till hyresrätter, höga krav för att få köpa en bostad och krångliga regler för att få bygga. För att få en bättre fungerande bostadsmarknad krävs en effektiv planprocess, tillgänglig mark och flexibla byggregler. Då kan såväl tiden från idé till inflyttning som produktionskostnaderna minska och utbudet av bostäder därmed öka. Vi moderater vill bidra till en bostadsmarknad där möjligheterna står i centrum. Vi värnar äganderätten och vill stärka den enskilde i relation till det offentliga, så att den enskilde får större rådighet över sin egendom. Det behövs en bred översyn av de samlade nationella regelverken för bostadsbyggande i syfte att skapa snabbare beslutsprocesser, öka flexibiliteten och minska produktionskostnaderna. har de högsta byggkostnaderna i . Detta förklaras bland annat av höga lönekostnader och höga krav på det som byggs. utgör byggkostnaderna bara drygt hälften av den totala produktionskostnaden. Utöver byggkostnaden finns kostnader för moms, markförvärv, kommunala avgifter och därtill byggherrens eller beställarens kostnader. Generellt sett är inte vinstmarginalerna i den svenska byggbranschen högre än i övriga eller i näringslivet i stort. finns många utredningar som pekar på att produktiviteten i branschen är låg och att en ökad internationell och inhemsk konkurrens skulle kunna öka effektiviteten i branschen och därmed möjliggöra en ökad produktion. I konkurrens i bostadsbyggandet identifierar myndigheten tre områden som utmärker sig för att påverka konkurrensen negativt och därmed effektiviteten i branschen: byggmaterialindustrin, de offentliga upphandlingarna av bostadsbyggande och de kommunala särkraven. Materialkostnaderna utgör cirka hälften av den totala byggkostnaden. Kostnaderna för material har ökat snabbt under , och konstaterar att det är det främsta skälet till att också de totala byggkostnaderna stigit. Att kostnaderna ökat snabbt i byggmaterialindustrin indikerar att det kan finnas konkurrensproblem. gav regeringen i uppdrag att utreda just konkurrensen i byggmaterialindustrin, bland annat vad gäller marknadskoncentration och prisbildning, och kom resultatet. Konkurrensen i vissa delar av byggmaterialindustrin är bristfällig. Problemen är flera och finns på olika nivåer. Det handlar om hög marknadskoncentration på viktiga materialmarknader, upphandlingar upplagda på ett sätt som begränsar konkurrensen och kostnadsdrivande rabatter och ersättningsvillkor. Detta är några av de brister som redogör för i rapporten och som måste adresseras. Kommunerna i vårt land har också en viktig roll att spela för ett ökat bostadsbyggande, som det kommunala självstyret måste värnas, utan statliga pekpinnar och ovanifrånperspektiv som riskerar att undergräva acceptansen och toleransen bland kommuninvånarna för det byggande som så väl behövs. Staten ska å sin sida inte hindra bostadsbyggandet utan bör i stället underlätta i möjligaste mån. Staten kan motivera kommuner att bygga, till exempel genom att koppla samman infrastruktursatsningar med bostadsbyggande, vilket vi moderater är mycket positiva till. Vi moderater har inga reservationer i betänkandet, då de förslag som vi har lagt på bord behandlas så kallat förenklat. Den kommittémotion som vi lagt på bord – Reformer för ett ökat byggande och en bättre fungerande bostadsmarknad – med 70 skarpa förslag, visar dock vilken politik vi vill bedriva i en moderatledd regering efter valet . För att vi ska få ordning på , som är efterlängtat av många, måste vi också få ordning på svensk bostadsmarknad och svensk bostadspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.) betänkande 2021/22:NU15 77 (M): Vi behandlar ett motionsbetänkande om energi, och jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 om mål om en fossilfri elproduktion. gläds jag åt att vi har fått en majoritet i utskottet för två förslag till tillkännagivanden till regeringen, dels om en strategi för fjärrvärme och kraftvärme, dels om ett värnande om vattenkraften. Energi är och har alltid varit ett viktigt område för det svenska samhället och för den svenska välfärden. Vi har alltid varit mycket beroende av att ha en energiproduktion som vi kan lita på för våra hushåll, för vårt levebröd och för vår säkerhet. har och har haft en unik möjlighet att producera egen energi i tillräcklig mängd och till bra priser. Det har gynnat vår ekonomi, våra jobb och vår välfärd. Det är inte längre självklart. Vi kommer i och med att vår industri och vårt folk är bra på att snabbt jobba fram den gröna omställningen och elektrifiera att till 2045 behöva fördubbla energiproduktionen för det energibehov som vi kommer att ha. Det är självklart positivt, men det ställer också stora krav på en energipolitik som kan leverera. Då anser vi moderater att politiken måste bygga på fakta och på att vi ska främja all typ av fossilfri energiproduktion, detta som vi måste ta hänsyn till andra viktiga delar i samhällsplaneringen, som det kommunala självstyret, utbyggnad av ny elinfrastruktur och värnandet av viktiga naturvärden och att vi självklart måste kunna ha ett militärt försvar som kan verka och försvara landet. Vi lämnade energiöverenskommelsen därför att den med de kraftigt ökade behoven av elenergi inte var hållbar. Det är inte heller längre hållbart att bygga en energiöverenskommelse på helt förnybar energiproduktion. Därför står vi bakom de motioner som i stället vill se målet om fossilfri energi för att vi tydligt måste tillse att den reglerade elenergiproduktionen, som främst består av vatten och kärnkraft, i tillräckligt hög grad finns med i energimixen. Bara på det sättet kan vi säkra att vår el finns i tillräcklig mängd och styrka då vi behöver den. Detta är också den linje som vi driver och vill driva på EU-nivå, både att den svenska elenergipolitiken är just svensk och att kärnkraften också finns med i taxonomin och därmed räknas som klimatsmart. Det är de fossila bränslena som är huvudproblemet i hotet mot klimatet – olja, kol och gas. Det är faktiskt dessa bränslen som utgör hotbilden. Det är också de som ska minskas i energimixen, inte de fossilfria delarna. Här har många EU-länder problem. är ett relativt litet land, och vårt välstånd bygger till stor del på handel med andra länder, främst EU. Att vi kan bidra med varor och tjänster som produceras fossilfritt är viktigt för oss, och det är också viktigt för EU. Att vi vissa delar av året exporterar vindkraftsproducerad el till EU – ofta till mycket låga priser – är självklart en klimatnytta. Men vi måste säkra att elenergi finns till vår fossilfria produktion i våra gruvor, i vår tunga industri, i våra företag och till våra transporter. Det är den svenska energipolitikens främsta uppgift. Vi behöver självklart fortfarande energieffektivisera. Men det är inte där den stora utmaningen ligger. Den ligger i den massiva elektrifieringen av samhället. Därför behöver vi tydligt visa på en färdplan för nästa generations kärnkraft. Det finns teknik som inte fanns vid den stora utbyggnaden av kärnkraften i , och den måste användas för klimatets skull. Här finns också små kärnkraftverk på ingång som bättre än kan placeras där de faktiskt behövs utan kraftiga utbyggnader genom hela landet specifikt för dessa som det har vid tidigare utbyggnad. Vi behöver arbeta fram tillståndsprocesser för den nya tekniken, och vi behöver ge fler bolag tillstånd att bygga och driva kärnkraft än de bolag som har tillstånd, eftersom det finns fler som vill investera i kärnkraften. Vi måste också värna alla de andra energislagen. Svensk vattenkraft får inte heller behandlas styvmoderligt utan måste värnas och på många håll moderniseras. Bara genom en diversifierad elenergiproduktion kan vi möta framtidens utmaningar vad avser produktion och klimatvänlighet. Vi behöver vidare vindkraft och solenergi som en del i vår energimix. Här finns stora möjligheter att utöka för att nå målet om att en tredjedel av energimixen ska vara sol och vind för att göra energimixen så stabil och kostnadseffektiv som möjligt. Vidare vill jag slå ett slag för den svenska produktionen av torv. Det är en del av energiproduktionen som behandlas styvmoderligt. Torven behövs för att starta förbränningsprocesser på ett miljövänligt sätt. Och det är viktigt att vi har en egen svensk produktion. Att ersätta den inhemskt producerade torven innebär import av torv från och , vilket innebär att varken miljöhållbarheten eller möjligheten att verkligen få importera kan garanteras. Vi får inte heller glömma biogas och vätgas som en viktig del i den diversifierade elenergiproduktionen som vi vill se. Också här pågår mycket utveckling som kan vara till stor nytta för vår energimix . har en unik möjlighet att faktiskt vara ett av världens mest framåtsyftande länder på diversehandel i energiteknik och energiproduktion. 78 (S): Vi debatterar energipolitiken här , och det finns väldigt många motioner på detta område. Det är en fråga som intresserar väldigt många personer. handlar frågan mycket om vilken väg som vi ska gå. Ska vi gå mot förnybara energikällor, eller ska vi inte göra det? Det kan man ibland fundera på när man hör debatten. Motionsyrkandena handlar väldigt mycket om energipolitikens övergripande inriktning, energieffektivisering, kärnkraft, energiforskning och olika typer av förnybar energi. I de flesta fall avstyrks motionerna i utskottet och kommer inte att beslutas i kammaren. Och dessa drygt 200 motionsyrkanden från allmänna motionstiden behandlas just nu här i kammaren. Jag skulle vilja börja med att nämna två områden där utskottet har föreslagit tillkännagivanden till regeringen, alltså där man vill att regeringen ska agera. Det första rör vattenkraftens roll i det framtida elsystemet. Där har vi socialdemokrater tillsammans med några andra partier en reservation – reservation 21 – som jag yrkar bifall till. Sedan har vi ytterligare reservationer som jag naturligtvis står bakom, men jag yrkar inte bifall till dem. Övriga reservationer yrkar jag avslag på. När det gäller vattenkraftens roll i det framtida energisystemet har Havs- och vattenmyndigheten fått ett uppdrag att se över både föreskrifter och vägledningar så att möjligheterna till undantag och förklarande av vatten som kraftigt modifierade används fullt ut. Därutöver tycker jag att vi i kammaren ska notera att regeringen i sin elektrifieringsstrategi så sent som slog fast att det är jätteviktigt att analysera vattenkraftens betydelse i elsystemet. Enligt vad som står i denna strategi bör analysen omfatta förutsättningar för effekthöjningar samt tekniska, ekonomiska och miljömässiga förutsättningar. Analysen bör också inkludera potential för pumpkraft och kartläggning av eventuella insatser för att i större utsträckning realisera vattenkraftens lagrings- och flexibilitetspotential. Det är det ena. I det andra förslaget till tillkännagivande efterfrågas en strategi för kraft- och fjärrvärme. Där delar jag verkligen vad motionen handlar om, nämligen behovet av att få en hållbar fjärr- och kraftvärmeproduktion. Fjärr- och kraftvärmen är väldigt viktiga delar av energin och betydelsefulla pusselbitar i den omställning vi just nu är inne i. Mot den bakgrunden är det positivt att regeringen, återigen, i elektrifieringsstrategin presenterade åtgärder för att ta ett helhetsgrepp om fjärr- och kraftvärmens långsiktiga roll i det framtida hållbara energisystemet och ta fram en fjärr- och kraftvärmestrategi inom ramen för det här arbetet. Anledningen till att jag nämner detta är att det är saker på gång här. Ändå går oppositionen ihop och föreslår ett tillkännagivande till regeringen. Jag skulle vilja säga att dessa två utskottsinitiativ lite grann slår in öppna dörrar i ett arbete som redan pågår. I den säkerhetspolitiska situation vi just nu befinner oss i, med ett krig som pågår mitt i , är det allt fler som oroar sig över energiförsörjningen och över höga elpriser – och kanske i synnerhet över kärnkraften. Utifrån debatten och de motioner som ligger på bordet verkar detta dock inte bekymra , . I , som just nu ofta används som exempel i den säkerhetspolitiska debatten, har man gällande kärnkraftsbygget i Pyhäjoki – som ligger från – fattat beslut om att helt frigöra sig från rysk energiproduktion och därmed stoppa kärnkraftsbygget. Från oppositionen hör vi det ena förslaget efter det andra om små modulära reaktorer i . Jag undrar hur detta diskuteras i den säkerhetspolitiska kontexten? Jag skulle personligen vara väldigt orolig om det fanns mängder av små reaktorer utspridda över nu när bomberna faller. Det tycker jag att man ska ta i beaktande. Det är också ett faktum att ny kärnkraft är väldigt dyr. Det är bara att titta på nya reaktor, som precis har tagits i drift – den har utnämnts till världens näst dyraste byggnad, vilket väl kanske inte är något att vara stolt över. Den kärnkraft vi har spelar en viktig roll och kommer att vara viktig i den svenska elmixen framåt. Jag vill vara tydlig här: Den kärnkraft vi har i kommer inte att stängas ned innan vi har andra alternativ på plats, men man ska inte ha några illusioner om att kärnkraften är ett kraftslag som ger låga elpriser. Så ser det nämligen inte ut. Det är också ett faktum att får av sin el från vattenkraften. Det är ett kraftslag som är både planerbart och reglerbart. Men planerbarhet är en funktion, inte ett energislag. Planerbarhet kan vi också bygga med lagring av förnybar energi och mer flexibilitet. Vi ser en ny utveckling av exempelvis vindkraft kombinerat med lagring i vätgas som är väldigt intressant – och det kan ske här och . Staten kommer alltid att stå som garant för att och dess medborgare ska ha en trygg elförsörjning. Det gör vi just , exempelvis genom att planerar investeringar om 100 miljarder . Dessutom pågår ett arbete för att halvera byggtiden för nya elnät . Här händer det alltså väldigt mycket, och det är helt nödvändigt. ser vi en stor investeringsvilja i förnybar elproduktion från marknadens sida. Kan då moderater, kristdemokrater, sverigedemokrater och liberaler ändå inte vara lite grann till freds med att marknaden, som man annars vurmar väldigt mycket för, visar vägen och är så tydlig? I stället argumenterar man på ett sätt som lätt går att tolka som att har hamnat i facket kärnkraftssocialister. Målet om förnybar energi är just ett mål. Vi behöver förnybar energi – och mycket mer av den. Men jag noterar att vi har motioner på bordet som handlar om att ta bort målet om förnybar produktion, vilket skulle direkt försvåra den omställning vi är mitt inne i. Vi behöver bygga ut vår energiförsörjning kraftigt under de kommande decennierna.