prot · H909104 · 2022-04-28 00:00:00 — Vi skickar dessutom med pengar till reskostnader för patienten så att man inte behöver lägga ut pengar själv eller behöver vara rik för att kunna ta sig till vården. presenterade regeringen hur man genomför det här. Det blev en överenskommelse med Kommuner och Regioner som inte innehåller någon webbsida utan enbart fluffiga ord och oprecisa uttalanden. De pengar som beslutade ska gå till patienter som får vård går alltså inte dit. Vad gör regeringen för att säkerställa att patienter får den vård de behöver och att man använder den lediga kapacitet som finns i landet? 33 Statsrådet (S): I den del som handlar om hemsidor och sådant får jag nog hänvisa frågan vidare till ansvarigt statsråd, för då är vi på en detaljeringsgrad som tyvärr går utöver den som gäller för den allmänna frågestunden. Men i den övergripande frågan om vad vi gör för att vården ska gå till dem som behöver den och att vi ska ha tillräckliga vårdresurser är svaret att vi har skjutit till för att förbättra sjukvården i . Vi ser hur flera sjukvårdshuvudmän och regioner till och med har överskott i budgetarna efter pandemin. Jag kan också konstatera att den överenskommelse som regeringen har tecknat med SKR även måste innefatta eftersom ni har representation i SKR, i såväl fullmäktige som styrelse. 34 ACKO ANKARBERG (KD): Det är som ställer regeringen till svars för hur man genomför budgetbeslut – inte Kommuner och Regioner, som är en förening. har begärt att man ska inrätta en nationell vårdförmedling. Att det är i form av en webbsida trodde jag ändå att statsrådet kunde hantera. Vi saknar alltså möjlighet att använda ledig kapacitet i landet. Dessutom har regeringen i överenskommelsen sagt att man inte ska genomföra reseersättningen till patienterna utan att man ska återkomma till den . förväntar sig alltså regeringen att det enbart är rika som ska kunna söka vård på annat håll. Varför gör regeringen så här? 35 Statsrådet (S): Jag överlåter nog till talmannen att informera ledamöterna om arbetsformerna för frågestunden. 36 TREDJE VICE TALMANNEN: Som jag berörde i inledningen handlar det om övergripande frågeställningar av allmänpolitiskt slag eller som avser ett ämne som faller inom statsrådens ansvarsområden. 37 (L): Också jag riktar min fråga till integrationsminister . Det är inte bara så att långtidsarbetslösheten i har bitit sig fast med över 180 000 personer, varav lejonparten är utrikes födda och många utrikes födda kvinnor, utan vi ser också att segregationen ökar i landet. Både Försvarshögskolan och Säkerhetspolisen bekräftade bilden av att också extremismen och radikaliseringen ökar i vårt samhälle. presenterade regeringen bland annat åtta nya uppdrag kring segregation till ett antal myndigheter. Min fråga till regeringen är: Vilka resultat och vilken effekt ser ni framför er? Det är ju inte första gången regeringen ger sig på de här utmaningarna och problemen, och trots det går utvecklingen tyvärr åt fel håll. 38 Statsrådet (S): De uppdrag som regeringen gav gavs med anledning av att den borgerliga budgeten vann gillande och att Delegationen mot segregation, den myndighet som hade ansvaret för att jobba mot segregation, därmed lades ned. De hade dock tagit fram ett viktigt statistikverktyg där man ned på stadsdelsnivå ska kunna mäta effekterna av olika åtgärder, om de får en positiv eller negativ effekt på segregationen. För att rädda det här verktyget undan nedläggning gav vi i uppdrag åt åtta myndigheter att använda sig av verktyget för att analysera effekterna på segregationen. Jag tror att det kan vara ett viktigt bidrag till debatten om segregation. Om segregationen ökar i några stadsdelar kan angripa både kommunalråden och regeringen för det. Och omvänt: Om segregationen minskar kan vi dra lärdom av vilka åtgärder som faktiskt har varit framgångsrika. Även om långtidsarbetslösheten ökar minskar ju arbetslösheten bland utlandsfödda. 39 (L): Samhällsutvecklingen i går åt fel håll, oavsett om vi tittar på skjutningar, brottslighet, segregation eller extremism. När det gäller utsatta områden har dessa under den här regeringens tid ökat från 55 till 61 områden. Det är inget annat än ett misslyckande för svensk integrationspolitik. Därför frågade jag, fru talman, om regeringen med dagens besked tror sig kunna uppnå några andra, verkliga resultat. Vi har haft delegationer, men det har ändå inte fått effekt. 40 Statsrådet (S): Ett viktigt resultat är att arbetslösheten bland utlandsfödda sjunker. Det måste väl vara ett entydigt bra besked. Att polisen detaljerar sin statistik för att identifiera fler områden är också bra, om man menar allvar med att angripa segregationen. Jag tror dock, precis som , att det måste göras mycket mer för att bryta segregationen. Vi har presenterat ett antal åtgärder för att göra just detta. Jag välkomnar i den diskussionen. 41 (MP): Det finns bara ett klimatparti i den här . I går röstade som enda parti mot att sänka priset på det som just nu håller på att ödelägga vår planet: de fossila bränslen som fortsätter att köpa från Putins . Detta skedde efter att Världsnaturfonden presenterat en rapport som visar att vi skulle behöva sänka utsläppen för att klara en rättvis klimatomställning i enlighet med mål. Regeringen har en skyldighet enligt klimatlagen att uppfylla utsläppsminskningar. Vilka åtgärder planerar regeringen att vidta för att kompensera för den slakt av klimatpolitiken, eller möjligen paus, som regeringen och nu har beslutat? 42 Statsrådet (S): Man ska vara försiktig med orden. Utsläppen i ökar faktiskt inte; de minskar. De minskar ganska dramatiskt. Jag tror att har en viktig del i det. Men en annan viktig del är det stora skifte vi ser i bilparken. är det land i där flest människor väljer att köpa en elbil och göra sig fria från fossilberoende. Andra stora skäl är minskningarna i värmesektorn, att vi har en industriell revolution där världens första koldioxidfria stål tillverkas i och att världens största batterifabrik byggs i . Vi kommer att presentera ytterligare åtgärder, för vi och har samma mål: De svenska utsläppen ska ned, klimatlagen ska följas och ska fortsätta vara det föredöme vi är i resten av världen. Vi har ett antal gånger blivit framröstade som det land som har världens bästa klimatpolitik. 43 (MP): Det är otroligt viktiga åtgärder vi tillsammans med Socialdemokraterna har fått på plats. En av de viktigaste, enligt , är reduktionsplikten. säger regeringen och : Nej, det här ska vi pausa. Nej, vi ska sänka priset på fossila bränslen. I stället hade man kunnat stödja hushållen på andra sätt – till exempel, som har föreslagit, med sänkt matmoms eller med direkta stöd till dem på landsbygden. Det hade varit en mycket bättre väg framåt. 44 Statsrådet (S): Vi kan vara oöverens om vägen, men jag tror också att vi även här ska vara lite noggranna med orden. Vi pausar väl faktiskt inte reduktionsplikten; vi pausar uppräkningen av reduktionsplikten. Det gör vi för att hålla konsumenter mindre skadade av Putins krigföring och mindre skadade av oljepriset. Jag ser framför mig att vi kommer att se en fortsatt revolution av svensk bilpark – mer el, mer biodrivmedel och lägre utsläpp. Garantitillägg och kvinnliga pensionärer 45 (S): ringde en kvinna som ville prata om pensioner. Hon skulle gå i pension , en bit efter sin 65-årsdag. Hon var mycket orolig för hur hon skulle klara sig ekonomiskt efter ett arbetsliv med förhållandevis låg lön och dessutom av svår sjukdom som gjort att pensionen inte blir så hög. Den här kvinnan är inte ensam. Nästan hälften av de kvinnliga pensionärerna i vårt land har någon typ av garantipension för att inkomstpensionen helt enkelt inte räcker till. Så här kan vi inte ha det. Det är orimligt att människor inte ska ha råd att köpa julklappar till sina barnbarn eller åka med pensionärsorganisationen på sommarutflykten. Det är orimligt att man ska behöva oroa sig på det här sättet när man går i pension. Regeringen har ju föreslagit garantitillägg. Jag undrar hur regeringen ser att detta kan påverka inkomsten för kvinnliga pensionärer. 46 Statsrådet (S): Detta kommer, om det genomförs, att ge i snitt för pensionärer, som har jobbat hårt ett helt yrkesliv – i vissa fall. Jag vet att många av dessa kvinnor nu väntar på besked: Kommer jag att få de här pengarna? Kommer jag att ha råd att åka på semester och göra det här? Därför blir partier svaret skyldiga. Kommer att rösta för detta, eller kommer man att hålla pensionerna på en för låg nivå? Kommer att rösta för detta? De har påstått sig stå på pensionärernas sida i valrörelse efter valrörelse. ligger ett skarpt förslag på bord. Det är i pensionärernas plånbok som svaret kommer att ges. 47 (S) replik: Jag vill börja med att tacka för svaret. Som statsrådet säger kommer garantitillägget att betyda en väsentlig förbättring för väldigt många pensionärer och deras ekonomi redan på kort sikt. Men sedan behövs det också åtgärder på för att fler ska kunna få bättre pensioner. Jag undrar därför hur regeringen vill säkra högre inkomstpensioner också . 48 Statsrådet (S): Jag tackar frågeställaren för frågan. har ett av världens bästa pensionssystem. Men det har också en allvarlig brist: Alltför många pensionärer får alltför lite i pension. I ett välfärdsland som ska man inte vara beroende av privata pensionsförsäkringar för att få mat på bordet eller lite guldkant på tillvaron när man blir äldre. Därför behöver pensionsavgiften höjas och de framtida pensionerna höjas. I ska man kunna lita på att om man jobbar hela livet ska man ha en bra pension när man går i pension. Kortare ledtider för nyetablering av gruvor 49 (M): Jag ser att näringsminister är redo. Jag tror att han vet att vi kommer att dela samma fråga. Det handlar om gruvnäringen, en av de näringar som byggt vårt land stort. Vi har brutit malm och framställt metaller . Som mest hade vi 3 000 gruvor i . har vi bara 12 kvar, och alla är järnmalmsgruvor. Aldrig har intresset för att leta metaller och mineraler i varit så litet. kom det in 109 ansökningar om gruvprospekteringar, och det är en tydligt nedåtgående trend. En förklaring är givetvis det besvärliga regelverk och de långa ledtider vi har. Därför ställer jag frågan till näringsministern: Vad gör vi för att korta ledtiderna? 50 Näringsminister (S): Tack, , för frågan! Vi delar samma passion för att öppna nya gruvor i , och ett av problemen som bidrar till att vi öppnar för få är att det tar från det att man prospekterar tills de öppnar. Regeringen har lagt märke till detta och tillsatt en utredning som ska ge svar på hur man kan korta tillståndsprocessen. Vi har också gett uppdrag till våra länsstyrelser och våra domstolar att se över hur det ska gå snabbare från det att man ansöker om att starta en gruva tills den startar. Jag måste ändå säga att de besked vi har fått från gör detta till en fin vecka för svensk gruvnäring. Man har tryggat mineraltillgången till 2060 med ungefär dubbelt så mycket järnmalm som man har brutit ända sedan man startade och dessutom i nya fyndigheter – kanske kan det lösa frågan med hela behov av fosfor och sällsynta jordartsmetaller. Det är alltså en stolt minister ansvarig för gruvor som står här . 51 (M): liksom övriga världen är väldigt beroende av innovationskritiska metaller för att vi ska kunna vara fossilfria 2030. Som statsrådet beskrev har vi ju påbörjat byggnationen av den stora batterifabriken i , vilket är ett positivt tecken. Men just nu köper vi innovationskritiska metaller från och . Det är inte acceptabelt, ministern. 52 Näringsminister (S): Tack för den kompletterande frågeställningen, ! Nej, det är inte acceptabelt. Hela är alldeles för beroende av mineralinköp från , och , inte minst av de så kallade sällsynta jordartsmetallerna. Därför tror jag att det här beskedet som kom från i förrgår kommer att vara ett bra besked för hela EU. Det är faktiskt så att EU har detta som en av de viktigaste prioriteringarna. Jag är säker på att vi kommer att kunna göra jättemycket med svenska gruvor för att lösa ett stort samhällsproblem . Lika villkor för skilda energislag 53 (SD): lade regeringen fram ett förslag om att slopa det kommunala vetot vid etablering av vindkraft. Det är ett förslag som inte ser ut att gå igenom i och där fäller avgörandet. har vi en situation där det är förbjudet att bygga ny kärnkraft i 287 av landets 290 kommuner. finns det aktörer som vill bygga ny kärnkraft och som har intresse från företag och kommuner när det gäller att bygga uppemot 15 nya små reaktorer. Vi ser att det statliga bolaget håller på att utveckla ny kärnkraft utomlands i stället för i och så sent som i meddelade att man tycker att lagstiftningen borde ses över för var man får bygga ny kärnkraft i , vilket har föreslagit . har vi forskning i och vi har företag som vill bygga, och då, fru talman, är min fråga till regeringen och statsrådet varför regeringen så krampaktigt håller emot när det gäller att det ska råda en mer likvärdig konkurrens mellan kraftslagen. 54 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Regeringen är teknikoptimistisk. Vi är neutrala och jobbar efter konsumenternas bästa, alltså både vår industri och våra elkonsumenter. Vi vet att små modulära reaktorer på kort sikt inte kommer att påverka elpriset positivt i . Vi har , trots det höjda prisläget, ett av världens och lägsta elpriser. Det har vi för att vi har satsat på lönsamma energislag och för att marknaden har satsat på lönsamma energislag. Jag ska påminna om att som vi står här finns det ansökningar för el, vilket motsvarar två och en halv gång mer än vad hela förbrukar, bara i havsbaserad vindkraft. Trots det vi har hört i medierna finns det noll ansökningar om ny kärnkraft i trots att det har varit möjligt och trots att det finns tre siter med framdragna transmissionskablar, utan kommunalt veto och med full möjlighet att ansöka. 55 (SD): Det finns kommunalt veto även när det gäller kärnteknikanläggningar, vilket statsrådet borde veta. Ska lyckas med elektrifieringen kan vi inte stänga dörren för något fossilfritt alternativ. Frågan är varför regeringen är så rädd för att göra det tillåtet att bygga ny kärnkraft där elen behövs som mest och göra det möjligt för alla fossilfria alternativ att finnas. kan vi se att går fram med myndighetsgodkännande till 2024, och det finns aktörer som vill få det här på plats redan till 2030. Varför vill då regeringen stänga dörren för de olika elkällor som vi kommer att behöva där vi också måste ha planerbar kraftproduktion ? 56 Statsrådet (S): Där elen behövs, säger . Den behövs ju här i där det finns tre siter med framdragna transmissionskablar. Just de tre siterna omfattas inte av kommunalt veto. Där är det fullt möjligt att bygga, men det finns noll ansökningar, för det är inte lönsamt. Sedan kan man önska att det skulle byggas någon annanstans – som om man tror att någon skulle säga ja till en gullig liten reaktor på bakgården när man säger nej till vindkraftverk. Det kommer inte att lösa problem, men vill någon bygga: Varsågod, det finns tre siter! 57 (C): Jag är en stolt Göingebo. Min hemkommun var en av de kommuner som välkomnade och tog emot allra flest flyktingar. Vi tog ett enormt stort ansvar och gjorde ett extremt stort jobb för att lösa situationen för alla dem som sökte skydd i . Men mottagandet har också en baksida och stora utmaningar. Utmaningarna är kanske större än vad många faktiskt förstår. står vi inför en ny flyktingsituation i . Självklart ska vara en öppen famn för människor som flyr från , men vi får inte göra om misstaget vad gäller stora flyktingboenden i små kommuner. Regeringen uttrycker en vilja till en jämn fördelning i hela landet och till att kommuner som tidigare tog ett stort ansvar inte ska behöva ta ett lika stort ansvar . Tyvärr är signalerna de motsatta. Ute i kommunerna, speciellt i min hemkommun , får vi åter signaler om förfrågningar från . Därför, fru talman, går min fråga till statsrådet : Kan statsrådet garantera att små kommuner likt kommun inte kommer att få boenden igen? 58 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Mitt svar är ja. Små kommuner ska inte behöva ta ett oproportionerligt stort ansvar den här gången. Därför har vi gett i uppdrag till att de när de upphandlar ska fördela boenden jämnt över landet. Därför ska upphandla bara . Därför lägger regeringen en ny lag på bord – den är ute på remiss nu med en väldigt kort remisstid på – där målet är att flyktingar ska fördelas jämnt över landet. Den lagen börjar gälla , och då kommer det också att ske en växling mellan boenden som har upphandlats och de boenden som kommunerna tar fram. På det sättet kommer vi att få en jämnare fördelning över landet. Det är ju som säger att ska klara det här måste alla länder hjälpas åt, och ska klara det här måste alla kommuner hjälpas åt. 59 (C): Tack för svaret, statsrådet! Jag är verkligen glad över att regeringen har tagit det här på allvar och hörsammat detta. Men jag vill upprepa min fråga: Var finns planen från regeringens sida? För signalerna är faktiskt de motsatta just . Vi får förfrågningar till de anläggningar som var stora boenden. kommer det återigen förfrågningar från om man kan tänka sig att starta upp igen. Därför är min fråga till statsrådet: Vad är planen för att man ska kunna möta detta ? 60 Statsrådet (S): Regeringen har presenterat planen. Den innehåller uppdraget till om att det ska fördelas jämnt över landet. Den innehåller en ny lagstiftning för att se till att alla landets kommuner hjälps åt. Jag hoppas naturligtvis att alla partier här i kammaren kommer att ställa sig bakom den lagstiftningen. Som jag sa: Även när det gäller de boenden som har upphandlat är det en månads uppsägningstid, så de går snabbt att säga upp. 61 (V): Allt fler länder rör sig i konservativ, patriarkal och auktoritär riktning, och allt färre människor får sina mänskliga rättigheter tillgodosedda. anfall mot har förvärrat läget än mer. Ett sätt att stötta människor i kris är bistånd, och har genom att långsiktigt vara en pålitlig givare bidragit till att skydda de allra mest utsatta. I det läget väljer regeringen att lägga fram enorma avräkningar på utvecklingsbiståndet. Många civilsamhällesorganisationer och multilaterala organisationer har vänt sig till mig och frågat om regeringen är medveten om vad de osmakligt höga avräkningarna innebär. Jag kan ju inte svara för regeringen så därför, fru talman, vill jag fråga statsrådet om regeringen förstår vad dessa avräkningar kommer att innebära för världens allra mest utsatta och om man inser att kommer att förlora anseende som en pålitlig givare när många ingångna avtal kommer att brytas. 62 Statsrådet (S): Jag är stolt över svenskt bistånd. Jag är stolt över att det svenska biståndet ökar, inte minskar. Jag är också stolt över att det ger en möjlighet för att bistå de människor som flyr undan den ryska aggressionen i . Jag tror att de allra flesta människor förstår att det kostar pengar om man vill hjälpa människor på flykt. Vi behöver bistå dem när de är på flykt. Det gäller när de kommer till , när de kommer till närområdet och när de flyr i . För mig är det naturligt att vi använder oss av de pengar som vi har avsatt till bistånd för att bistå dem som flyr undan kriget i . De behöver vårt bistånd. 63 (V): Det är oroväckande att den internationella solidariteten, som är en viktig del av arbetarrörelsen, så lätt blir satt på undantag när den svenska finansen, enligt finansministern, är stark. Jag undrar varför världens allra mest utsatta ska betala när vi i gör skatteavdrag till människor med höga inkomster för att de inte ska behöva betala fullt pris för att få sina Armaniskjortor tvättade. 64 Statsrådet (S): Den internationella solidariteten måste nog också omfatta dem som drabbas av kriget i . Vår ekonomi är god. Därför höjer vi biståndet; vi sänker det inte. Men vi använder biståndet för att bistå dem som har drabbats av Putins krigföring i . Jag tycker att vi ska vara stolta över detta bistånd och inte ha den inställning som ger uttryck för här. 65 HANS (KD): bor minst 660 000 svenskar världen över. Man bor, arbetar och studerar där. En del av de personer som har fått jobb utomlands bildar familj där. Det kan vara en familj som inkluderar en part från tredjeland. När de sedan vill flytta hem till stöter de på problem. Det är problem som har med regelverket att göra och som kan göra att man skiljs från sina barn. Vi vet att det har skett att man skilts från sina barn . Detta måste vi politiker ta på allvar och åtgärda. Min fråga till gäller därför följande. Vi i har två lösningar som vi ser som möjliga. Den ena är att man gör skillnad på om den som kommer till är anhörig till en svensk medborgare och därför får söka tillstånd här i . Den andra är att man prioriterar handläggningen av ärenden som rör utlandssvenskar. Vad tänker ministern om detta? 66 Statsrådet (S): Tack, , för frågan! Låt mig först säga att jag delar bilden av problembeskrivningen. Utlandssvenskarna har liksom många andra drabbats av en för långsam handläggningstid. Handläggningstiderna har varit för långa på . Det är bakgrunden till att vi i regleringsbrevet har gett myndigheten i uppdrag att prioritera kortade handläggningstider. Man ska väl också vara sjyst och säga att kriget i och att vi har fått den värsta flyktingsituationen i sedan inte har underlättat för att korta sina handläggningstider. Det gäller oavsett hur man väljer att dela in handläggningsområdena. Det gäller tyvärr även andra områden än utlandssvenskar. Jag ser fram emot att vi ska kunna komma med gladare besked till utlandssvenskarna om att handläggningstiderna faktiskt kortas. 67 HANS (KD): Jag delar absolut ministerns åsikt om att det som har hänt naturligtvis måste vägas in. Men jag hade två förslag. Det ena förslaget var att om man är anhörig till en svensk medborgare ska man kunna få söka tillstånd när man kommit till . Huvudregeln är att man gör det innan man kommer till . Den delen har inte ett smack med Ukrainasituationen att göra. Det hoppas jag att ministern är enig med mig om. Vi måste inse att vi kommer att få en alltmer internationell arbetsmarknad. Därför måste vi åtgärda detta. 68 Statsrådet (S): Jag delar uppfattning om att det här måste åtgärdas. Det förslag som han kommer med skulle innebära en lagändring och strida mot den praxis vi har i utlänningslagen. Det vore olyckligt. Huvudspåret måste vara att satsa resurserna på att få ned handläggningstiderna på och se till att de har rätt resurser så att alla angelägna grupper får en rimlig handläggningstid. Hatbrott mot muslimer i 69 MUBARIK (S): Även min fråga är riktad till statsrådet . Jag vill lyfta upp en fråga som har varit aktuell , nämligen islamofobi. I min hemstad har vi tagit fram en rapport som visar att nästan allt hat och hot på nätet riktar sig just mot muslimer och människor från . Enligt rapporten riktas av alla hatkommentarer på sociala medier mot muslimer. har vi i en rapport kunnat läsa om att det sker minst ett angrepp mot moskéerna i . Utöver detta möter jag många vittnesmål. Det är framför allt kvinnor som blir bespottade och attackerade för att de bär slöja. Vad kommer regeringen att göra för svenska muslimer som utsätts för hatbrott? 70 Statsrådet (S): Tack, Mubarik , för frågan! Det är naturligtvis viktigt att samhället står starkt mot främlingsfientlighet, främlingsrädsla och mot hat och hot på nätet, i verkligheten och i attacker i alla former. Vi har tillsammans med tagit fram en studie om islamofobi. Myndigheten har tagit fram ett stöd för att kunna komma till rätta med det här. kommer vi att ta fram särskilda åtgärdsprogram mot olika former av rasism, däribland islamofobi, för att på så sätt ytterligare kunna stärka vårt arbete mot främlingsfientlighet och rasism, som vi ju står enade mot. 71 MUBARIK (S): Jag vet att regeringen gör mycket, men jag vill berätta att i min hemstad har vi 180 olika nationaliteter och att det talas över 150 olika språk. För oss är mångfalden en styrka. finns det högerextrema krafter som vill dela upp samhället i ett vi och dom.