prot · H90992 · 2022-04-01 00:00:00 — Att kostnaderna för byggmaterial har ökat snabbt indikerar, precis som säger, att det finns konkurrensproblem på marknaden. Mot denna bakgrund gav regeringen också i uppdrag att utreda just detta. konstaterade i sin slutrapport att det finns utmaningar för effektiv konkurrens på byggmaterialmarknaden. Det handlar om bristande konkurrens i byggmaterialindustrin såväl som i byggbranschen som helhet. Därtill konstaterar man att bidragande faktorer till ineffektiviteten på marknaden är låg produktivitet, låg målgruppsvariation och en volatil byggtakt. Vidare lyfts ett antal faktorer fram som ledamoten också lyfte fram kopplat till bristande transparens i ersättningsavtal där materialkostnader döljs och att olika former av rabatter och ersättningsavtal försvårar en effektiv prisbildning och produktbedömningar. Regeringen bereder just nu rapporten inom , men jag menar att frågan om just volatil byggtakt, som nämns som en av faktorerna för ineffektivitet på byggmaterialmarknaden, kan vara värd att stanna upp vid i denna debatt. Bostadsbyggande är naturligtvis en konjunkturkänslig bransch. Om ekonomin går ned går oftast bostadsbyggandet ned. I många länder har man därför offentliga stöd som ser till att upprätthålla en lägstatakt i bostadsbyggandet. I hade vi också ett sådant stöd som långsiktigt hade kunnat bidra till mer stabilitet i byggtakten – investeringsstödet. Till och med februari har i investeringsstöd beviljats till drygt 53 000 hyresbostäder. Att investeringsstödet avskaffades av och här i kommer att få konsekvenser i form av färre hyresbostäder runt om i landet. Det väcker också frågan kopplat till om avskaffandet också kan öka konjunkturkänsligheten i svenskt bostadsbyggande, vilket då tyvärr skulle kunna få negativa effekter på effektiviteten på byggmaterialmarknaden. 37 (C): Det är ju inte förvånande att investeringsstödet dyker upp i en bostadspolitisk debatt. Det är ju i stort sett Socialdemokraternas och regeringens enda åtgärd för att öka bostadsbyggandet. Ett sådant stöd kan man naturligtvis ha, men risken är att investeringsstödet som företeelse bidrar till att hålla byggkostnaderna uppe. Byggkostnaderna ersätts ju med investeringsstöd, och avsaknad av investeringsstöd kan också vara en utmanande faktor för att hålla kostnaderna nere, till exempel när det gäller byggmaterial. Det är viktigt att statsrådet tar upp , som sannolikt är någonting som vi måste ta hänsyn till, och jag utgår från att regeringen kommer att vidta åtgärder med anledning av den. Eftersom detta är mitt sista anförande i den här debatten vill jag påpeka att det är viktigt att så många som möjligt ska kunna efterfråga en bostad som de själva kan bekosta – att man ska kunna erbjudas en möjlighet att få plats på bostadsmarknaden. Byggmaterial och byggkostnader är naturligtvis ett medel. Vi behöver ett varierat utbud. Det är upp till var och en att bestämma hur och var man ska skaffa sig en bostad. Byggmaterial, arbetskostnader, kostnader för att planera och högt ställda krav i är också sådant som påverkar byggkostnaden. Risken för överklaganden är också en sådan sak. Det finns en mängd olika faktorer som påverkar detta. så vill jag framhålla vikten av att vi har och kan bibehålla en svensk cementindustri med högt ställda miljökrav. Är detta inte möjligt måste vi snabbt se till att få en importmöjlighet och att importen då sker från länder som vi kan känna oss bekväma med att importera från. Och framför allt måste vi ha en skogspolitik och en byggpolitik som främjar användandet av inhemska material och återvinning och återbruk av byggmaterial. Tack för debatten så här långt! 38 Statsrådet (S): Jag vill till att börja med också tacka för den här spännande debatten. Vi har i mycket samma uppfattning om vad som är viktigt på det här området. Det hörde jag inte minst i ledamotens sista inlägg. behöver naturligtvis fler bostäder i hela landet som vanligt folk har råd att bo i. Ett viktigt led i detta är att se till att vi har långsiktigt god tillgång till hållbara och kostnadseffektiva byggmaterial. Som vi har varit inne på i debatten finns det ingen snabb och enkel lösning, men jag tror att den goda nyheten ändå är att lösningen ligger i två saker som vi är väldigt bra på i , nämligen nytänkande och innovation. ska förbättra återvinning av byggnadsverk, byggnadsdelar och byggmaterial, och regeringen är fast besluten att främja ett cirkulärt byggande. Det är helt nödvändigt, då byggsektorn står för av allt avfall i om gruvavfallet räknas bort. Vi ska också hitta nya klimatsmarta och kostnadseffektiva material att bygga med som vi använder de klimatsmarta material vi har, som trä, på ett bättre och mer effektivt sätt. Fler material på marknaden gynnar konkurrensen, men det är också en möjlighet för en ny svensk grön industri att växa fram i hela landet. Vem vet, de miljoner som det gemensamma avsätter för forskning och utveckling av nya material och byggmetoder kanske växer fram till nästa stora gröna svenska industriföretag? Det vore bra för jobben. Det vore bra för bostadsbyggandet. Det skulle också trygga byggmaterialleveranserna i . Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:411 om Lantmäteriets handläggningstider 39 Statsrådet (S): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit för att effektivisera Lantmäteriets arbete med fastighetsbildning. Som konstaterar har kritik framförts mot Lantmäteriets handläggningstider när det gäller fastighetsbildning. har granskat den statliga fastighetsbildningen och gett både Lantmäteriet och regeringen rekommendationer om vilka åtgärder som bör vidtas för att effektivisera verksamheten. Antalet inkomna ärenden styrs till stor del av yttre faktorer som inte direkt kan påverkas av förrättningslagstiftningen eller av Lantmäteriet. Omfattningen av frågor som måste lösas inom ramen för de skilda ärendena inom fastighetsbildningen påverkas bland annat av ändringar i annan lagstiftning, befolkningens utveckling och rörlighet, teknikutveckling, yttre incitament och ekonomiska förutsättningar för markägare att komma överens. Det ligger därför i systemets natur att handläggningstiderna kan variera . Det är viktigt att vi har en stabil, rättssäker och fungerande process för fastighetsbildning där handläggningen av ärenden sker inom rimlig tid men utan att kompromissa med kvaliteten på de beslut som tas. De förändringar i relevanta regelverk som rekommenderar regeringen att genomföra är i flera delar komplexa och innebär ett omfattande och tidskrävande arbete. Avgiftsmodellen är nära sammankopplad med regelverket för förrättningar, varför en avvägning behöver göras i vilken ordning eventuella förändringar behöver göras. analyseras nu i . Regeringen kommer därefter att återkomma till . 40 (C): Vi i civilutskottet ser såklart fram emot att behandla regeringens skrivelse med anledning av den förödande kritik som riktade mot fastighetsbildningen i . Detta är ju någonting som har påtalats länge av olika partier i riksdag, inte minst . som det finns en kritik mot vad lantmäteriverksamheten levererar ska man också visa stor uppskattning för det stora och viktiga arbete som görs av lantmätare och kartingenjörer hos myndigheten och hos de 39 kommunala lantmäterierna. har vi i haft ordning och reda i fastighetsbildningen. Detta är något som säkerställer äganderätten, som är viktig för . Det stärker den enskilde gentemot staten och olika kommersiella intressen. Det finns 3,3 miljoner fastigheter i landet. Det ska också sägas att Lantmäteriet sköter uppdraget med digitalisering med den äran, och det kommer att stärka möjligheterna att planera och bygga genom att vi får en öppnare och mer effektiv planerings- och byggprocess. Det är min förhoppning att det arbetet också leder till en snabbare och effektivare förrättningsverksamhet, men det resultatet har vi inte sett . Statsrådet är försiktig i sin kritik och håller inne med vad regeringen tänker vidta för åtgärder. Och det är naturligt. Regeringen kommer att återkomma, men jag förväntar mig att regeringen den gången tar problemen med Lantmäteriet på större allvar. Det är ju främst de långa handläggningstiderna och även avgifternas storlek och förutsägbarhet som har föranlett granskning. Enligt granskningen är den tid som ett ärende ligger hos Lantmäteriet utan att ens skrivas in – ! – och totalt sett ligger genomsnittshandläggningstiderna runt . Så har det varit det senaste . Vi har alltså inte sett någon förbättring. Väntetider för att få in kompletterande handlingar från sakägare och till exempel kommunen anses vara en orsak, men i själva verket är det så att den som får en förfrågan om att komplettera ett ärende har bråttom. Därmed kommer handlingarna ganska snabbt tillbaka till Lantmäteriet, där de åter blir liggande. Tidstjuvarna finns enligt inom lantmäteriverksamheten, bland annat när ett ärende flyttas från en handläggare till en annan, och det är det som tar tid. Det är också brist på lantmätare. Varför det har blivit så kanske ni regeringsföreträdare kan förklara. Är det brist på utbildning till lantmätare? Är arbetet som lantmätare inte tillräckligt attraktivt vad gäller arbetsuppgifter, utmaningar och inkomst? Är det en sak som påverkar? Varför slutar statligt anställda lantmätare för att börja arbeta i den kanske mer högavlönade och intressanta bygg- och anläggningsbranschen? Har Lantmäteriet de resurser de behöver för att kunna bli effektivare, eller är det något annat än budgetsatsningar som behövs? Det behöver tillsättas en utredning som den här gången syftar till att reformera Lantmäteriets verksamhet i grunden. Det här är frågor som jag vill ha svar på. Jag skulle från sida också vilja säga att vi inte har gett något större tillskott till Lantmäteriet för att de ska beta av handläggningstiderna. Vi anser att lösningen ska gå att finna på annat sätt. Men är det så att de en gång för alla klarar av att beta av köerna, och man sedan ser att köerna inte utvecklas igen, kan det möjligen vara befogat med ett extra tillskott. Jag har, som sagt, förståelse för att statsrådet inte är beredd att leverera alla sina svar. Jag ser fram emot att de kommer i den skrivelse som vi har att behandla här i . 41 Statsrådet (S): Vi i regeringen ser, som jag sa, att är en bra hjälp för regeringen i det fortsatta arbetet. Precis som ledamoten öppnar för kommer vi att återkomma mer i detalj till i gängse ordning. Jag vill dock säga: När Statskontoret utvärderade Lantmäteriet 2017 ledde det också till åtgärder från regeringen. Vi har alltså genomfört viktiga åtgärder . Jag kan ta upp några exempel. För det första har vi, precis som ledamoten själv är inne på, inlett ett omfattande arbete för att digitalisera hela samhällsbyggnadsprocessen, där fastighetsbildningen ingår. Digitaliseringen är oerhört viktig för effektiviseringen av fastighetsbildningen. Första steget är, precis som är inne på, att information som används i samhällsbyggnaden digitaliseras, standardiseras och tillgängliggörs på ett enhetligt sätt. Det kommer att förenkla myndighetsutövningen och korta handläggningstiderna, inte minst eftersom det blir enklare att skicka in mer kompletta ansökningar. För det andra behöver vi, som är inne på, fler lantmätare. Kompetensbristen är en stor utmaning för Lantmäteriet . För få utbildade lantmätare, större rörlighet på arbetsmarknaden och fler potentiella arbetsgivare är bidragande orsaker till kompetensbristen. tillförde regeringen därför medel för att öppna ett nytt lantmäteriprogram med juridisk inriktning vid . Det är en viktig åtgärd. Det är inte en åtgärd som får effekt dagen efter, men långsiktigt är det viktigt för kompetensförsörjningen när det gäller lantmätare. För det tredje har Lantmäteriet gjort omfattande förändringar i sin egen handläggning för att uppnå effektivare processer. Bland annat fördelas nu de ärenden som kommer in över hela landet för att utnyttja produktionskapaciteten på olika kontor. Det har lett till en utjämning av handläggningstiderna över landet. Erfarna handläggare har också börjat organisera sig i nätverk för att man bättre ska nyttja deras kompetens i hanteringen av svåra ärenden och för att de ska stötta verksamheten i allmänhet och de mindre erfarna handläggarna i synnerhet. Utvecklingen går åt rätt håll, men den är inte så snabb som man skulle önska. Det finns fortfarande stora problem med långa handläggningstider, men ärenden hanteras nu snabbare. Framför allt är ärendena som blir lösta fler än ärendena som kommer in. Vi ser positivt på den utvecklingen, men arbetet måste fortsätta. En sak som är prioriterad, som ledamoten också lyfter fram, gäller väntan från att ett nytt ärende kommer in till att det fördelas till en handläggare. Den utgör en del av den totala handläggningstiden. Det är prioriterat att minimeras. pekar själv på att den kan utgöra halva handläggningstiden. När den har gått ned kanske vi kan nå mer acceptabla handläggningstider. 42 (C): Tack, statsrådet, för svaret! För åhörarna på läktaren vill jag förklara att det vi nu diskuterar är Lantmäteriet. Det är de som ritar kartor och beslutar och registrerar vem som äger mark och vad den får lov att användas till. Det är väldigt viktigt för äganderätten, alltså att man vet vem som äger mark, för mark är kanske det viktigaste vi har. Det behövs effektiviseringar och liberaliseringar inom detta område. Det behövs också en översyn i syfte att förenkla och effektivisera och modernisera de lagar och regler som styr lantmäteriverksamheten. Det måste till exempel bli möjligt för andra aktörer än myndigheten att ta över delar av det som är Lantmäteriets ansvarsområde. Vi har 39 kommunala lantmäterier. Den siffran har inte ökat på väldigt . Det finns en efterfrågan inom en del kommuner om att utveckla en sådan verksamhet. Det behöver också bli lättare för kommunala lantmäterier att bedriva sin verksamhet. samverkan om lantmäteriverksamhet ska också tillåtas, så att vi inte har ett kommunalt monopol i den verksamheten. På så sätt kan kostnaderna minska, handläggningstiderna kortas och närheten till medborgarna bli större. Efter flera tillkännagivanden har regeringen till slut föreslagit ett sätt för samfällighetsföreningar, vägsamfälligheter, att själva besluta om andelstal för dem som driver och äger en väg tillsammans. Det välkomnar vi. Och vi hoppas att regeringen lyssnar till oss som också vill låta samfällighetsföreningarna kunna besluta om att omdisponera de ersättningar som följer av att man ändrar andelstal mellan de olika andelsägarna. Det är något som vi kommer att återkomma till när denna fråga diskuteras i . Men frågan om andelstal är också ett gott exempel på hur man borde betrakta myndighetsutövningen i Lantmäteriet. Det handlar om att, när det är motiverat och inte inskränker eller riskerar äganderätten eller rättssäkerheten, kunna överlåta fler beslut till de närmast berörda och om att det blir myndighetens uppgift att notera förändringarna och registerhålla dem men inte alltid att utföra grundarbetet. Måhända är detta ett område där Lantmäteriet behöver hjälp, stöd och tryck i frågorna. Det är inte enbart med sin opposition, som vi i anses tillhöra, som ska ta ansvar för det. Regeringen måste också göra mer. Kanske är det så att Lantmäteriet, som jag sa tidigare, behöver ett tillskott i sin budget för att beta av det som finns i ryggsäcken efter och de ärenden som man samlat på sig. Men har inte avsatt några medel för det i denna budget. Vi menar att vi först måste ha ett effektivare lantmäteri på plats, som på ett bättre sätt kan hantera de medel som man får i sin budget. För oss har det varit viktigare att i våra budgetsatsningar stärka landsbygden och se till de förrättningar som kommer sig av ett ökat bostadsbyggande i hela landet. Det handlar om att avstyckningar sker från gårdar och att de enskild väg som vägsamfälligheter sköter får ett bra och fullgott stöd från staten. 43 Statsrådet (S): Som jag har sagt delar jag uppfattningen att tiden för att få ett fastighetsbildningsbeslut inte är tillfredsställande. Jag har också sedan jag tillträdde haft många samtal med kommunala företrädare runt om i landet som uttrycker en frustration över de långa handläggningstiderna. Jag kan förstå varför den enskilda kommunen ibland ser att lösningen är att skaffa sig ett kommunalt lantmäteri. Därmed är det inte sagt att det skulle lösa övergripande frågor, som den nationella bristen på kompetenta lantmätare. Det är en komplex fråga. Jag noterar också att kommer med vissa synpunkter som är kopplade till möjligheten att bilda kommunala lantmäterimyndigheter. Vi kommer att titta på dem, precis som på de andra synpunkter som har kommit in från . När det gäller handläggningstiderna tror jag dock att det är viktigt att komma ihåg att ärendena varierar i både omfattning och komplexitet. Det kan handla om allt från mindre justeringar av gränsen mellan två sommarstugefastigheter till inlösen av mark och ändringar av hundratals fastigheter i stora infrastrukturprojekt, såsom Förbifart . Kanske gör man av naturliga skäl ofta – gör det också – jämförelser mellan tiden det tar att få ett bygglov och tiden det tar att få ett fastighetsbildningsbeslut. Men jag vill ändå påpeka att det är lite olyckligt att göra det och att gör det. Det rör sig nämligen om skilda processer med olika intressen att bevaka och olika förutsättningar att genomföra. Det är naturligtvis viktigt att fastighetsbildningen svarar mot samhällets förväntan vad gäller tid, kostnad och rättssäkra beslut. Av naturliga skäl handlar mycket av debatten om tiden och kostnaden – det är kanske också enklast att ha synpunkter på det. Men är det viktigt att de beslut som myndigheten tar är av god kvalitet, att de uppfyller krav på rättssäkerhet och att de säkerställer, precis som ledamoten har varit inne på, grunden för samhällets kreditgivning i fråga om fast egendom och att den upprätthålls. Fastighetsbildningen är i hög grad en servicefunktion. Den innehåller ofta många frågor som måste lösas inom ramen för enskilda ärenden, och frågornas karaktär och omfattning påverkas av samhällets utveckling. Dessa yttre förändringar är något lagstiftningen för fastighetsbildning har tagit höjd för, men det utesluter inte att det behövs vissa förenklingar och rationaliseringar i nuvarande regelverk. Förslag som berör Lantmäteriets fastighetsbildningsverksamhet bereds i , däribland frågor om koordinatbestämda fastighetsgränser och digitala överlåtelsehandlingar vid fastighetsköp. I vissa delar är detta komplexa frågor. En översyn av dem utgör ett omfattande och tidskrävande arbete, men arbete med dessa frågor pågår för tillfället i . 44 (C): Jag tackar statsrådet för svaret. Det finns givetvis en mängd olika ärenden. En förrättning inom en vägsamfällighet är kanske det enklaste, och det är väl skälet till att man äntligen låter samfälligheterna själva besluta om andelstal – något som efterfrågats och som vi länge har verkat för. Det är också skillnad på att stycka av en sommarstugetomt eller förändra fastighetsgränserna för att kunna göra något i ett sommarstugeområde och att dra fram en kraftledning genom hela för att kunna fördela energi från där den produceras till där den används. Det senare är en stor fråga som också kräver mycket fastighetsinlösen, och då är lantmäteriverksamheten väldigt viktig. I stora infrastrukturprojekt, som när kommuner ska genomföra stora planer och dra fram vägar och liknande, finns det givetvis en beredskap för att förrättningen tar tid. Som infrastrukturinvesterare har man då en möjlighet att planera för det. Inte sällan står staten också bakom. Men för den enskilde sommarstugeägaren är en fördröjning något man kanske inte tar höjd för när man planerar att göra en utbyggnad av sin sommarstuga eller när sommarstugeområdets samfällighet ska dra fram en väg. Här finns det anledning att fundera över på vilket sätt Lantmäteriet kan möta detta på ett bättre sätt, och jag tror att de 39 kommunala lantmäterierna kan hjälpa Lantmäteriet. Utmaningen i att rekrytera lantmätare är att organisationen är centraliserad och finns i . En decentralisering av Lantmäteriets verksamhet kan därför vara vägen framåt. Tack för debatten! 45 Statsrådet (S): Jag tror att vi i grunden har samma uppfattning: Vi behöver en fungerande fastighetsbildning i hela . Långa handläggningstider är ett problem för hela samhället; det är vi väldigt överens om. Som jag sa har regeringen därför gett Lantmäteriet flera uppdrag som handlar om att förbättra uppföljningen av verksamheten och ta fram analyser av verksamhetens resultat. För att avsluta där jag började och inte upprepa alla åtgärder som jag redan har rabblat i denna debatt ska jag återknyta till rekommendationer som i flera delar är komplexa och innebär ett omfattande och tidskrävande arbete. Regeringen analyserar nu dessa synpunkter och kommer därefter i ordinarie ordning att återkomma till i frågan. Tack för debatten! Interpellationsdebatten var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: COM(2022) 143 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiven /29/EG och 2011/83/EU vad gäller mer konsumentmakt i den gröna omställningen genom bättre skydd mot otillbörliga affärsmetoder och bättre information § 14 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:431 Underlag om bostadsbehov av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:432 Klimatpolitiska rådets granskningsrapport av (V) till klimat- och miljöminister (S) 2021/22:433 Priset på insatsvaror och jordbrukets lönsamhet av (SD) till statsrådet (S) § 15 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1397 Ökade kostnader för företagen på grund av höga energipriser av (M) till näringsminister (S) 2021/22:1398 En havsmiljöproposition av (M) till klimat- och miljöminister (S) 2021/22:1399 Straffsatsen för djurplågeri av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1400 Tillkännagivandet om danstillstånd av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1401 Barn som slutar idrotta av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1402 Rätten till färdtjänst av (V) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1403 Ökningen av sexualbrott av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1404 Bristande jämlikhet av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1405 Röjande av kvinnors skyddade identitet av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1406 Grova brottslingar i folkbildningsverksamhet av i (SD) till utbildningsminister (S) § 16 Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2021/22:1278 Rysk finansiering av klimat- och miljörörelsen av (SD) till klimat- och miljöminister (S) § 17 Kammaren åtskildes . av tredje vice talmannen från dess början till och med § 11 anf. 38 (delvis) och av talmannen därefter till dess slut. § 1 Anmälan om ersättare § 2 Anmälan om kompletteringsval § 3 Anmälan om subsidiaritetsprövning § 4 Anmälan om fördröjt svar på interpellation § 5 Anmälan om faktapromemoria § 6 Ärenden för hänvisning till utskott § 7 Svar på interpellation 2021/22:360 om brottsvågen mot företagare 1 Justitie- och inrikesminister (S) 2 (SD) 3 Justitie- och inrikesminister (S) 4 (SD) 5 Justitie- och inrikesminister (S) 6 (SD) 7 Justitie- och inrikesminister (S) § 8 Svar på interpellationerna 2021/22:386 och 395 om kusinäktenskap 8 Justitie- och inrikesminister (S) 9 (SD) 10 (SD) 11 Justitie- och inrikesminister (S) 12 (SD) 13 (SD) 14 Justitie- och inrikesminister (S) 15 (SD) 16 (SD) 17 Justitie- och inrikesminister (S) § 9 Svar på interpellation 2021/22:304 om brott mot mänskliga rättigheter 18 Utrikesminister (S) 19 (V) 20 Utrikesminister (S) 21 (V) 22 Utrikesminister (S) 23 (V) 24 Utrikesminister (S) § 10 Svar på interpellation 2021/22:415 om brottslighetens konsekvenser för näringslivet 25 Näringsminister (S) 26 (SD) 27 Näringsminister (S) 28 (SD) 29 Näringsminister (S) 30 (SD) 31 Näringsminister (S) § 11 Svar på interpellation 2021/22:408 om bristen på byggmaterial