prot · H90968 · 2022-02-17 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) rap-port om systemet med energideklarationer § 15 om systemet med energideklarationer betänkande 2021/22:CU14 om systemet med energideklarationer (skr. 2021/22:24) 144 (SD): I måste alla småhus, villor och radhus som säljs ha en energideklaration. Detta regleras hårt från EU . Det är alltså EU som står bakom dessa direktiv. Det är svårt för att komma undan detta. Detta innebär därmed en kostnad för varje enskilt hushåll på och mycket mer. Kritiken mot energideklarationerna har varit hård från , tillika från svenska forskare och forskare från andra europeiska länder. Kritiken har handlat om att effekten av energideklarationerna har varit väldigt liten. Syftet med dem är ju att svenska hushåll och fastighetsägare ska få information om hur de kan minska energikostnaderna för fastigheten. Dock visar det sig enligt att av fastighetsägarna redan känner till de exempel som energideklarationerna visar på när det gäller att minska energiförbrukningen i fastigheten. Det är alltså väldigt ineffektiva energideklarationer som presenteras. innebär de dock en extra pålaga för alla våra svenska fastighetsägare. Det är också en extra pålaga för både kommun och stat och en administrativ kostnad, där man behöver lägga resurser på att upprätthålla ett system som är framtaget av EU. Det visar sig att stat och kommun får lägga på att upprätthålla det här systemet. Uträkningar visar också att mellan , när lagen infördes, har svenska hushåll lagt på energideklarationer. Det är alltså inga små summor som vi talar om. I många fall i visar det sig också att energideklarationerna egentligen inte fyller något syfte alls, eftersom det handlar om fastigheter som kanske ska genomgå en stor renovering eller ombyggnad eller kanske ska rivas. Detta visar att vi skulle behöva ha fler undantag när det gäller vilka fastighetsägare som ska behöva ta fram en energideklaration. rap-port om systemet med energideklarationer Det är också just detta som motionerar om i det här ärendet – att regeringen ska återkomma med fler undantag för fastighetsägare för att slippa dessa onödiga energideklarationer. Vi menar också att den ska driva denna fråga i EU för att se till att vi kan få fler undantag så att färre svenska fastighetsägare ska behöva inkomma med energideklaration vid försäljning med tanke på de extremt svaga effekter som den genererar. Men det är inte nog med detta, fru talman. presenterade omfattande kritik mot energideklarationerna . Det visar sig , 2021, när återigen har kollat på energideklarationerna och hur regeringen har jobbat med frågan att många av de kritiska punkter som togs fram är aktuella och visar på svagheter i systemet. Detta visar ännu mer vilket enormt resursslöseri som den här regeringen har bidragit med under de år som energideklarationerna har funnits i . Om vi ska ha energideklarationer som svenska hushåll måste betala för måste de också fylla en viktig funktion någonstans, om man ska försvara hela systemet. Men i stället har energideklarationerna fått kosta det svenska samhället stora belopp under de år som regeringen har låtit bli att ta tag i de frågor som presenterade . De energibesparingseffekter som energideklarationerna visar på är i ganska hög grad självklarheter. Det handlar om vilket uppvärmningssystem som fastigheten har, vilken isolering, vilka fönster och så vidare. Det är i hög grad självklarheter som presenteras i dessa deklarationer som svensk lagstiftning – som kommer från EU – tvingar fastighetsägarna att ta fram. Därför vill jag återigen peka på behovet av att vi faktiskt får gehör för de frågor som lyfter fram i det här betänkandet om . Regeringen behöver återkomma med fler undantag för att få bort de onödiga energideklarationer som påtvingas svenska hushåll, och regeringen behöver jobba för att påverka i EU för att motverka många av dessa ineffektiva energideklarationer som påtvingas svenska hushåll och som medför stora kostnader både för samhället och för de enskilda fastighetsägarna. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation, reservation 1. 145 (KD): Jag måste erkänna att man ibland tar sig för pannan när man fattar beslut. Vi fattar ju många beslut i , och alltför ofta innebär de besluten att vi lägger pålagor på den enskilde, på kommuner eller på företag, med mer administrativa uppgifter i form av kontroller eller undersökningar. En del är väl motiverade, men en del är väldigt tveksamma och drabbar alla fastän de syftar till att komma till rätta med att några få missköter sig. En del kommer som pålagor som EU i sitt byråkratiska system har utmejslat. De har hamnat i knät på oss för att vi ska fatta beslut om dem. rap-port om systemet med energideklarationer Jag erkänner att jag med väldigt stor vånda fattar en del av de besluten. Man hoppas ju ändå att syftet uppnås med dem, för allt som oftast är de faktiskt vällovliga. Men har vi på bordet en rapport från om energideklarationer. Det är en pålaga på den enskilde fastighetsägaren som i grunden är vällovlig men som rapporten påvisar egentligen inte fungerar utifrån sitt syfte. Syftet med energideklarationerna är att de ska främja en effektiv energianvändning och säkerställa gott inomhusklimat i byggnader. Mer energieffektiva byggnader förväntas ge ett högre pris vid försäljning, vilket ska motivera fastighetsägarna att prioritera energieffektivitet. skriver i sin rapport att energideklarationen har svaga förutsättningar att få enskilda småhusägare att genomföra energieffektiviserande åtgärder. Det finns också ett antal studier som visar att systemet med energideklarationer inte fungerar på det sätt som var avsikten när det infördes. Behovet av reform av detta har påtalats både av och av . Vi som fattar beslut borde ju då ta och fundera på om vi verkligen har fattat rätt beslut eller om vi kan förändra det på något sätt, så att syftet uppnås. Jag menar att de konstaterade bristerna i systemet i kombination med de kostnader som detta medför borde leda till att man gör en översyn och en revidering. Det är ytterst angeläget att man gör detta. Det borde faktiskt vara en prioritering för regeringen också. Bland annat måste verkningsfulla styrmedel för att åstadkomma fler förslag till kostnadseffektiva energibesparingsåtgärder i energideklarationerna utredas. Man borde ändå tycka att syftet ska vara uppnått för att man ska kunna vara nöjd. Och är man inte nöjd borde man kunna ta tillbaka ett ärende eller förändra det för att det ska tjäna syftet. Jag tror ju ändå att och regeringen menar väl, men man vill inte lägga pålagor på den enskilde fastighetsägaren i onödan. Men här är det uppenbart att man har lagt pålagor på fastighetsägaren som inte fyller något syfte över huvud taget. Vi vill i vår reservation att man ska se över detta, så att man faktiskt når syftet. Det blir kostnadseffektiva energibesparingsåtgärder som faktiskt gör nytta för miljön, och så att även en enskild fastighetsägare kan se att detta är nödvändigt och viktigt. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 2. 146 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande CU14. har granskat systemet med energideklarationer och påvisat en hel del brister i systemet. Även regeringen gör samma bedömning att det finns brister i uppföljning och samordning med energideklarationer för byggnader och den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Syftet med energideklarationerna är att förbättra byggnaders energiprestanda och att de ska vara en del i den gröna omställning som krävs för framtiden. Men de ska också vara en hjälp för den enskilde att ställa om till ett mer energieffektivt boende. Det har tydligt visat sig nödvändigt inte bara i utan inom hela . rap-port om systemet med energideklarationer SVT visade ett nyhetsinslag om bostäder i – det tillhör tyvärr inte EU längre, men det har gjort det – där människor, speciellt personer med en dålig ekonomi, inte har råd att värma upp sina bostäder. Orsaken är inte bara de höga energipriserna. Det är snarare att man inte har gjort nödvändiga åtgärder för att minska energiförbrukningen, såsom tilläggsisolering, byte till energieffektivare uppvärmningsslag och så vidare. I har vi arbetat mer med att bygga hus som är energieffektiva. Men naturligtvis finns det mycket kvar att göra. I det sammanhanget kan och ska energideklarationer vara ett verktyg och ett hjälpmedel. Det är syftet med dem. Där måste vi fortsätta att jobba. Vi socialdemokrater ser, precis som och regeringen, också behovet av att åtgärda de brister som finns i systemet och utveckla det till ett bättre fungerande verktyg för att öka energieffektiviseringarna i bland annat våra bostäder. Vi socialdemokrater ser också möjligheterna i att energieffektivisera byggnader för framtiden. Det skapar inte bara bättre bostäder med bättre klimat och lägre energikostnader. Det skapar också jobb och sysselsättning exempelvis i byggbranschen. Den gröna omställningen av vårt samhälle till ett mer klimatsmart samhälle är just smart. Det skapas energieffektiva byggnader som håller nere energikostnaderna långsiktigt. Vi slutar helt enkelt att elda för kråkorna. Det skulle kunna vara ett alternativ om vi inför undantag för klimatomställningen, vilket en del andra partier föreslår i olika sammanhang och inte bara för den här produkten. Vi vill med den gröna omställningen skapa både tillväxt och sysselsättning i . Vi socialdemokrater tror på och är hoppfulla vad gäller också den här delen. ger en rekommendation om att ge i uppdrag att utreda hur energideklarationerna kan effektiviseras som styrmedel. Vi tycker att en sådan översyn ska göras i samband med de övriga förändringar som bereds med anledning av att den kommande omarbetningen av direktivet om byggnaders energiprestanda som ska genomföras i svensk rätt. Vi hade på vårt bord i civilutskottet ett utkast till hur det kan se ut när vi gjorde en subsidiaritetsprövning. Vi såg en hel del av de spännande förslag som ligger där. Det är ett ärende som vi i civilutskottet kommer att få debattera vidare. Det handlar om hur vi tar renoveringar och effektiviseringar av energianvändningen i våra fastigheter framåt. Vi ska inte backa in . Det är att säga att en ska dra milen som min gamla 240 gjorde och tycka att det är bra. Någonstans måste vi vara teknikvänliga och tro och se till att vi kan bli lite mer energieffektiva även i våra bostäder och byggnader. I en sådan översyn delar vi regeringens syn att det även bör undersökas om det är möjligt att harmonisera energideklarationerna med hur klimatdeklarationerna för byggnader utvecklas och används. rap-port om systemet med energideklarationer Jag vill avslutningsvis återigen yrka bifall till utskottets förslag i betänkande CU14. 147 (C): Systemet med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål är den talande rubriken på den granskning vi nu behandlar här som handlar om energideklarationerna. Syftet med dem är att de ska vara ett verktyg i den gröna omställningen och ett beslutsstöd för den som vill vara mer klimatvänlig och använda mindre energi och bidra till att vi får en grönare väld. Det har inte riktigt lyckats. Alla småhus som säljs och de flesta större byggnader i ska ha en energideklaration. Den som köper eller hyr en bostad eller en lokal ska kunna ta del av energiprestandan som byggnaden har. Det är smart och bra. Det skulle kunna bidra till att man strävar efter så låg energiförbrukning som möjligt. Det är själva tanken. Hög förbrukning är tänkt att påverka priset. Det skulle göra att det var värt att till exempel investera i bättre isolering, mindre energikrävande uppvärmning och kanske kylning av bostad och lokaler. Men det fungerar inte så. Det har inte den effekt som vi skulle vilja se. I praktiken går det inte att avgöra hur effektiva energideklarationerna har varit som verktyg i den riktning som vi hade velat ha. Det är välbekant att det ofta är helt andra faktorer som påverkar priset, framför allt där det råder stor bostadsbrist. Det kan jag känna igen från min hemort . Det är också vad kommit fram till. Regeringen har inte utformat systemet så att det ger stöd för energieffektivisering i småhus. Regeringen har inte heller sett till att det finns förutsättningar för en samordning mellan energideklarationer och rådgivning, trots att det är vad EU syftade till när direktivet om byggnaders energiprestanda antogs 2002. Man har haft på sig att göra rätt, och därför är kritik berättigad. Regeringen är inte tillräckligt tydlig med vad man tänker vidta för åtgärder. Därför har vi bland annat reserverat oss för att vi borde bli bättre på att utnyttja kompetensen hos de kommunala energirådgivarna. Energikraven i byggregler styr rätt i de flesta fall och har annat som kan vara bra. Men de blir svåra att leva upp till om det handlar om till exempel modulbyggnader för uthyrning. Det är bostäder, byggbodar eller liknande byggnader som används i verksamhet som skolor, och det alldeles för ofta. Det räcker inte för dem att vara uppdaterade i enlighet med BBR när en sådan byggnad tas i bruk . Det måste göras vid varje ny uthyrning eller flytt av en sådan byggnad. Det uppmärksammar vi också i vår reservation. Det är onödigt krångel, fru talman. Vi pratade precis innan om bättre företagsvillkor. Detta är ett sådant tydligt exempel. Vi vill också se generösare avskrivningsregler för företag som energieffektiviserar, till exempel. ser att det finns potential att ytterligare skärpa energikraven inom EU. Jämfört med i många andra länder är svenska småhus ganska energieffektiva. Det beror såklart på att vi har skickliga och dedikerade byggföretag som vill skapa bostäder som är komfortabla och har låga driftskostnader. Kraven måste vara enhetliga och utmanande, men inte omöjliga. Den balansen tror vi kan vara lite bättre än vad den är och kraven lite skarpare. Vi ser att det finns möjlighet, fru talman, att skärpa energieffektiviseringsmålet inom EU till 2030 för att ytterligare stärka arbetet för klimatet. rap-port om systemet med energideklarationer Klimatkampen är viktig. Vi får inte glömma bort den. Därför yrkar jag bifall till reservation 4. Vi ska ha skarpa nationella krav som baseras på de mål som sätts inom EU. Framför allt ska de system vi har för att deklarera byggnaders energiprestanda vara verkningsfulla och bidra till att målen nås. har vi mål och deklarationer. Men de hänger inte ihop, och de gör ingen nytta. Det kan vi göra bättre. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: 2021/22:118 Genomförande av direktivet om elektroniska vägtullssystem 2021/22:ÖN1 Verksamhetsredogörelse för COM(2021) 565 Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler för att förhindra missbruk av företag utan substans för skatteändamål och om ändring av direktiv /16/EU COM(2021) 803 Förslag till och rådets direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för förnybar gas, naturgas och vätgas COM(2021) 823 Förslag till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen COM(2021) 890 Förslag till och rådets förordning om hantering av instrumentaliseringssituationer på migrations- och asylområdet COM(2021) 891 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer COM(2022) 32 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1025/2012 vad gäller de europeiska standardiseringsorganisationernas beslut om europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter COM(2022) 39 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG vad avser förlängningen av tillämpningsperioden för det frivilliga förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tillhandahållande av tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri COM(2022) 50 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2021/953 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin § 17 Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2021/22:349 Utebliven justering av skatten på bränsle av (SD) till finansminister (S) 2021/22:350 Extratjänster av (M) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) § 18 Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2021/22:1093 och av (M) till klimat- och miljöminister (S) 2021/22:1094 Odling av matfisk av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1095 Enskild fiskerätt och krav på yrkesfiskelicens av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1096 Brottslighet mot företag av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1097 Säkerhetsläget på av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1098 Den nya ordningen i skogen och dess påverkan på klimatarbetet av (M) till klimat- och miljöminister (S) 2021/22:1099 Handläggningstid för vapenlicenser av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1100 Skydd mot värmeböljor för extra utsatta grupper av Kopparklint (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1101 Fortsatt problem med framtidsfullmakter av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1102 Sjuk- och aktivitetsersättningens påverkan på kommunala avgifter av (V) till statsrådet (S) 2021/22:1103 Upphandling av känslig verksamhet samt säkerheten på av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1104 Implementeringen av fredsavtalet för jämställdhet och för jämlikhet för etniska grupper i av Amineh Kakabaveh (-) till utrikesminister (S) 2021/22:1105 Brister i säkerhetstänk hos statligt ägda bolag vid upphandlingar av (SD) till näringsminister (S) § 19 Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2021/22:1000 Situationen för religiösa minoriteter i av (KD) till utrikesminister (S) 2021/22:1016 Brott mot handlare av (SD) till näringsminister (S) 2021/22:1009 Avvecklingen av kopparnätet på landsbygder av (SD) till statsrådet (S) 2021/22:1001 Information till ungdomar om mönstring till värnplikten av (S) till försvarsminister (S) 2021/22:1002 Företagsstöd vid höjda drivmedelspriser av (V) till näringsminister (S) 2021/22:1006 svar på brev av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1004 Förändrad strejkrätt och gula fackföreningar av Ciczie Weidby (V) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 2021/22:1023 Skenande elpriser av (M) till finansminister (S) 2021/22:1024 Skenande drivmedelspriser av (M) till finansminister (S) 2021/22:1005 EU och yttrandefriheten av (SD) 2021/22:1011 Ett samnordiskt agerande gentemot av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1010 En Nato-option av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1003 Åtgärder med anledning av propaganda mot av (L) till socialminister (S) 2021/22:1008 och av (M) till näringsminister (S) 2021/22:1007 Återcentraliseringen av statliga myndigheter av (L) till statsrådet (S) 2021/22:1014 En utökad möjlighet till förhör av (M) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1025 Bevarandet av svenskt motorintresse av Kopparklint (M) 2021/22:1045 BB-krisen i av (SD) till socialminister (S) 2021/22:1020 Dumpning av förorenade bottensediment i av (M) till klimat- och miljöminister (S) 2021/22:1012 Tillbakadragande av de svenska insatserna i av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1017 i av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1013 Säkra tågavgångar av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1043 Boxning, arbete och utbildning – möjligheter i kampen mot gängvåldet av (S) till statsrådet (S) 2021/22:1036 Husdjur och destruktiva relationer av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:1027 Vapenexport till av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1031 Neutral politik för de olika energislagen av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1018 Konkurrenskraften för det svenska näringslivet av (M) till näringsminister (S) 2021/22:1026 och betalningsansvar vid utebliven betalning av Kopparklint (M) till statsrådet (S) 2021/22:1028 Kyrkans roll i gruvetablering av (M) till näringsminister (S) 2021/22:1015 koppling till IS av (SD) till utrikesminister (S) 2021/22:1022 Väg 55 av (KD) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1039 Återupprättad trygghet i folkbokföringslagen av (L) till finansminister (S) 2021/22:1057 Höga elskatter och företagens villkor av (M) till finansminister (S) 2021/22:1053 Barn, ekonomisk utsatthet och möjlighet till idrott av (V) till socialminister (S) 2021/22:1040 Otryggheten för lärare av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1054 Statsministerns uttalande om socialtjänst av Gulan Avci (L) till statsminister (S) 2021/22:1050 Åtgärder för att stärka hästnäringen av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1055 Ökade kostnader för hästnäringen av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1041 Otryggheten hos elever i den svenska skolan av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1046 Utvisningar på grund av mindre misstag av arbetsgivaren av (S) till statsrådet (S) 2021/22:1034 Digitala nationella prov av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1033 Korrekt deltagande i de internationella kunskapsmätningarna av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1030 Lokal acceptans av (C) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1049 Stöd till ägarfamiljer av (S) till finansminister (S) 2021/22:1052 Apotekens returrätt avseende kylvaror av (KD) till socialminister (S) 2021/22:1051 Marginaleffekter av sjuk- och aktivitetsersättningen av (L) till statsrådet (S) 2021/22:1044 Arbetsmiljön på av (M) till näringsminister (S) 2021/22:1037 Undantag för jetboards från förarbevis av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1056 Oseriösa aktörer på skolmarknaden av (S) till utbildningsminister (S) 2021/22:1047 Begreppet mäns våld mot kvinnor av (KD) till arbetsmarknads- och jämställdhetsminister (S) 2021/22:1042 Förändring av det svenska systemet med domarutnämning av (SD) till justitie- och inrikesminister (S) 2021/22:1032 Säkerställande av utvisning av (M) till statsrådet (S) 2021/22:1029 Stöd till regionala flygplatser av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1048 Stöd till regionala flygplatser av (M) till infrastrukturminister (S) 2021/22:1035 Utvärdering av tonnageskatten av (M) till finansminister (S) 2021/22:1038 Åtgärder mot fågelinfluensa av (M) till statsrådet (S) § 20 Kammaren åtskildes . av andre vice talmannen från dess början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med § 10, av andre vice talmannen därefter till och med § 13 anf. 125 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till dess slut. § 1 Justering av protokoll § 2 Anmälan om subsidiaritetsprövningar § 3 om att komma till som anhörig betänkande 2021/22:SfU8 1 (M) 2 (S) 3 (M) replik 4 (S) replik 5 (M) replik 6 (S) replik 7 i (SD) 8 (V) 10 i (SD) replik 11 (V) replik 12 i (SD) replik 13 (V) replik 14 (M) replik 15 (V) replik 16 (M) replik 17 (V) replik 18 HANS (KD) 19 (MP) (Beslut fattades under § 10.) § 4 om arbete med att förebygga sjukskrivning betänkande 2021/22:SfU9 20 (S) 21 i (M) 22 (SD) 23 (C) 24 (V) 25 HANS (KD) 26 (MP) (Beslut fattades under § 10.) § 5 Deltagande på distans i styrelsesammanträden i samordningsförbund betänkande 2021/22:SfU10 (Beslut fattades under § 10.) 27 FÖRSTE VICE TALMANNEN 28 (M) 29 Kulturminister (S) 30 (M) 31 Kulturminister (S) 32 (SD) 33 Klimat- och miljöminister (S) 34 (SD) 35 Klimat- och miljöminister (S) Kartläggning av brott mot företag 36 (C) 37 Justitie- och inrikesminister (S) 38 (C) 39 Justitie- och inrikesminister (S) 40 (V) 41 Klimat- och miljöminister (S) 42 (V) 43 Klimat- och miljöminister (S) 44 (KD) 45 Justitie- och inrikesminister (S) 46 (KD) 47 Justitie- och inrikesminister (S) Samsyn kring en långsiktig kulturpolitik 48 (L) 49 Kulturminister (S) 50 (L) 51 Kulturminister (S) Dumpningen av gift i 52 (MP) 53 Klimat- och miljöminister (S) 54 (MP) 55 Klimat- och miljöminister (S)