prot · H90964 · 2022-02-03 00:00:00 — Det handlade om sänkt skatt i landsbygdskommuner, höjd klimatbonus för köp av elbil, införande av en skrotningspremie, nya laddstolpar och hemmaladdning. Jag vill fråga landsbygdsministern om de här idéerna är något som regeringen kan tänka sig att ställa sig bakom. 41 Statsrådet (S): Det är verkligen så att vi har ett beroende av produkter producerade i i stället för att ha en inhemsk produktion av biodrivmedel som möjliggör att med mer produktion också kunna ha bättre priser. Det är ett besvärligt läge. Besvärligast är det kanske där man har långa avstånd, till exempel där jag bor, där det tar att ta sig någonstans. Men jag vill också säga vad regeringen redan har gjort tillsammans med . Vi har sänkt skatten som ett glesbygdsavdrag om man bor på glesbygd och i stödområde A. Vi har ett glesbygdsavdrag på det som vi alla som har bil betalar till Transportstyrelsen . Vi har alltså gjort åtgärder. Om vi ska göra mer åtgärder eller inte kan jag inte svara på , men jag kan säga att läget är besvärligt. 42 (MP): Jag tackar så mycket för svaret. Jag är glad att landsbygdsministern nämner beroendet av olja upptagen långt borta i stället för satsningar på närproduktionen. Vi ser nu hur de förslag som läggs fram om reducerad kvotplikt slår direkt mot de företag som faktiskt vill vara en del av omställningen och stärka motståndskraft. Vi har gjort mycket bra , men mer behöver uppenbarligen göras. Därför skulle jag vilja fråga hur regeringen tänker stärka landsbygden framöver så att den också kan vara med i omställningen. 43 Statsrådet (S): har vi till exempel en satsning på biogas i Klimatklivet. Den ökar enormt mycket så att vi kan producera mer biogas. Också med tanke på jordbrukets situation, som vi pratade om tidigare, är det väldigt viktigt. Det kommer också elladdstolpar, snabbladdstolpar, i de vita fläckarna. Det är på många sätt regeringen vill stärka landsbygden. Landsbygden behöver också infrastruktur, och därför finns det en extra satsning på vägar, till exempel landsbygdsvägar, och mycket mer. 44 (S): Min fråga är till skolministern. Jag har besökt ett flertal skolor den senaste månaden. Den sista frågan de ställer är: Vad har du för tips inför gymnasievalet? Det vittnar om att det är väldigt många elever som tänker och tar hänsyn till olika faktorer inför valet av gymnasieprogram. Regeringen har ju föreslagit att återinföra högskolebehörigheten på gymnasieskolans yrkesprogram. Detta var någonting som togs bort 2011 av den dåvarande alliansregeringen. Vi var väldigt många som redan då varnade för att det här skulle innebära minskad social rörlighet och cementerade klassklyftor, men också att det skulle leda till färre sökande. har vi facit. Det är färre sökande. Det uppfattas som mindre attraktivt att gå ett yrkesprogram. Med anledning av det vill jag fråga statsrådet hur hon ser på förslaget som man nu går fram med, vilken analys man har gjort och varför det egentligen är viktigt med högskolebehörighet på yrkesprogrammen. 45 Statsrådet (S): Det här förslaget ligger mig väldigt varmt om hjärtat. Jag tror att det finns många ungdomar där ute som vill jobba med någonting som är meningsfullt, när saker blir någonting. Det snabbaste sättet att bli vd, företagare eller entreprenör kanske är yrkesutbildningen. har den stigmatiserats eftersom den ibland har förknippats med introduktionsprogram och enklare utbildningar. Detta är dock någonting som och alla fackliga organisationer står bakom, och det är för mig en kvalitetsstämpel. Framför allt elevorganisationerna säger: Ge oss tillbaka möjligheten! Jag vet att förslaget har legat på bordet förut, men jag tror att vi nu ser det med nya ögon. 46 (S): Jag tackar för svaret. Detta är en väldigt viktig fråga för väldigt många. Precis som skolministern säger är det olika branscher och fackförbund, och framför allt väldigt många som jobbar inom besöksnäringen, som lyfter detta som väldigt viktigt. Vi behöver fler som väljer dessa program och inte färre. Och vi ska ju vara möjliggörare. Vi ska inte stänga dörrar tidigt för unga. Men jag vill ändå ställa en följdfråga. Avser skolministern att med detta förslag också stärka kvaliteten generellt i utbildningen? 47 Statsrådet (S): Samarbetet med näringslivet som sker via är en viktig del av detta. Även de andra förslag som ligger under statsrådet angående anpassning efter näringslivets behov av de utbildningar som vi genomför är viktiga delar. Ska vi lyckas med uppdraget att ge alla elever i en möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden tror jag att det måste finnas en nära dialog med både näringslivet och välfärden, som kommer att behöva alla den kan få. avtal med ryskt bolag 48 (M): avtal med Rosatoms Tvel om kärnbränsleleveranser har lyfts i denna kammare ett flertal gånger. Vi som ställer frågor undrar varför det inte har gjorts någon säkerhetspolitisk analys kring detta avtal, särskilt med tanke på det djupt problematiska säkerhetsläge som vi befinner oss i just . har fattat beslut om att statliga bolag ska analysera huruvida de till någon del bedriver verksamhet som är av betydelse för säkerhet. Det gör att det framstår som ännu mer märkligt att regeringen inte kan presentera en analys av hur de ser på de säkerhetspolitiska konsekvenserna av att har slutit detta avtal med Tvel, ett bolag som är helt kontrollerat av . Min fråga är därför om näringsministern avser att vidta några initiativ för att en sådan granskning genomförs. 49 Näringsminister (S): Tack för frågan, ! Det är en fråga som såklart bestämmer över i bolagsportföljen. Det är ingenting som regeringen bestämmer över. Efter att det har varit medieuppgifter om detta har jag varit i kontakt med för att få veta hur de bedömer det, och de har svarat mig att de har valt att använda flera olika leverantörer för att öka säkerheten när det gäller tillgången till bränsle till det svenska kärnkraftsprogrammet. I övrigt sa bolaget att de följer rekommendationer när det gäller handel med bränsle till kärnkraftsreaktorerna. Därför frågade mig om UD har gjort en annan bedömning, och det säger att de inte har gjort. Naturligtvis ska alla bolag följa de rekommendationer som UD ger. De har alltså följt de regler som finns runt detta. 50 (M): Givetvis är detta en fråga för ledning, och givetvis följer de alla regler som finns. Frågan är snarare om det är rimligt. Forskare på bland annat FOI anser att det är en naiv hållning att behandla ryska företag som andra västerländska företag. Det är tydligt från alla aktörer att den här frågan kräver mer uppmärksamhet. stod här och sa att det är bra och viktigt att den här frågan belyses. Jag undrar därför om näringsministern har samma uppfattning och om han i så fall avser att belysa frågan tillsammans med . 51 Näringsminister (S): Givetvis är detta en väldigt viktig fråga för . Som känner till har också uttalat att vi ska göra säkerhetsprövning av utländska investeringar i och av våra affärer med omvärlden. Men i det här enskilda fallet som du frågar om nu har följt de regler som gäller, och det är ett bolagsbeslut i . Jag ser ingen anledning till att jag skulle följa upp det mer än att naturligtvis ha den här debatten inom regeringen och tillsammans med om vi ska göra en annan bedömning än vad vi gör . 52 (SD): Min fråga går till statsrådet . Enligt har andelen unga tjejer som upplever svår psykisk ohälsa ökat och andelen pojkar som upplever samma sak ökat med sedan Socialdemokraterna tog över regeringsmakten . om covid-19-pandemins påverkan på folkhälsan visar att den ytterligare förvärrat den psykiska ohälsan hos unga, främst till följd av ökad isolering. gällande statens suicidpreventiva arbete visar att statens arbete inte är tillräckligt effektivt och att arbetet med suicidprevention och psykisk ohälsa måste förbättras på samtliga nivåer. Inom dessa frågor brister regeringens arbete i flera led. Det handlar om långa köer till bup, brist på tillgänglig och utbildad personal och framför allt en ökad psykisk ohälsa. Anser att regeringen under sina vid makten har gjort tillräckligt för att möta den psykiska ohälsan bland unga elever? 53 Utbildningsminister (S): Tack, , för frågan! Vi ska se med oro på de rapporter som kommer in om ökande psykisk ohälsa bland unga. Vi ska vara medvetna om att det här är ett område där måtten vi har inte är alltför precisa – det handlar om upplevd psykisk ohälsa. Icke desto mindre är de värda att ta på stort allvar. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder när det gäller ungas psykiska hälsa. Jag kan bara peka på de insatser som har gjorts både personalmässigt och resursmässigt till vår elevhälsovård, och kanske viktigast av allt är att vi i under pandemin har valt att ha ett helt folkhälsoperspektiv. Vi har till exempel inte stängt skolor, vilket man har gjort i så gott som alla andra länder. Jag är övertygad om att det har varit väldigt betydelsefullt, inte minst med tanke på att ett av skälen till att skolan är så viktig är att den betyder mycket för ungdomarnas sammanhang i världen och för ungdomarnas lyckliga uppväxt och lyckliga barndom. 54 (SD): En 80-procentig ökning av psykisk ohälsa bland unga kvinnor går inte att skylla ifrån sig när man själv sitter på regeringsmakten. Vi behöver likt ta fram nationella vårdprogram och en långsiktig nationell strategi för att få en snabbare och mer sammanhållen hjälp men också ökade insatser inom elevhälsan. Regeringen har haft på sig att vända den här utvecklingen, men i stället har köerna till bup ökat, och den psykiska ohälsan bland unga tjejer har ökat med . Ser inte regeringen sitt ansvar i frågan? 55 Utbildningsminister (S): Precis som påmindes om har vi gjort stora insatser just för elevhälsan. Jag är övertygad om att en väl fungerande elevhälsa är väldigt viktig för elevernas psykiska mående. En annan viktig sak som regeringen har tagit initiativ till hör till statsrådet område, nämligen att övergå till ämnesbetyg i gymnasieskolan. Det är väl omvittnat att kursbetygen i vår gymnasieskola har bidragit till väldigt mycket stress och en upphackad livssituation för både pojkar och flickor. Följderna av ofrivilliga studieavbrott 56 (V): På många utbildningar får man inte fortsätta om man missar vissa tentor eller obligatoriska moment. Det innebär att studenter tvingas till studieavbrott tills tentan är avklarad. I de flesta fall är det inte några problem, men det är det när det till exempel gäller läkarprogrammet i . Där har man ett begränsat antal extraplatser, och flera studenter har inte kunnat börja igen. Med lite otur kan de få vänta i flera terminer eftersom det är som avgör vem som får börja på de här extraplatserna. Enligt ledningen är systemet ett sätt att säkra att antalet studenter som utexamineras blir det som avtalats med regeringen. Min fråga till utbildningsministern är om det verkligen är regeringens vilja att hindra studenter från att fullfölja sin utbildning och om ministern har haft en dialog med om det här. Jag tänker att halvfärdiga läkare väl inte är vad vi behöver. 57 Utbildningsminister (S): Jag kan försäkra om att jag har haft en dialog med . Det var det första lärosäte som jag besökte på mer regelbunden basis sedan jag tillträdde som ansvarig för de här frågorna. Dock lyftes inte den här frågan av universitetsledningen under den ganska långa sittning vi hade. Det är en fråga som, såvitt jag kan bedöma av den beskrivning som ledamoten har gjort, ligger väldigt mycket i lärosätets händer – att avgöra på vilket sätt man ska hantera sina studieplatser. Självklart ställer regeringen och ibland också krav på antalet studieplatser på vissa program, men på vilket sätt man ska se till att studenterna kan fortsätta sina studier och gå vidare även efter en missad tentamen föreställer jag mig, fru talman, ligger i lärosätets händer att besluta om. Men jag ska naturligtvis titta på den här frågan eftersom jag förstår att den spelar stor roll för inte minst . 58 (V): Jag tror att den spelar större roll för de studenter som tvingas till längre studieuppehåll än vad den kanske gör för mig. Skälet till att jag ställer frågan till utbildningsministern är att ledningen för läkarprogrammet säger att detta är ett system för att säkra att antalet studenter som utexamineras blir som det avtalats med regeringen. Det är därför jag frågar vad utbildningsministern tänker göra. Sedan vet vi allihop att lärosätena själva utformar sina utbildningar, men här hänvisas det specifikt till ett avtal med regeringen. 59 Utbildningsminister (S): och jag har en gemensam omtanke och omsorg om de studenter som går på läkarprogrammet. Det är viktigt att de kan komma ut och börja verka i vården så fort det går, både för samhällets skull och för deras egen skull. Där är vi helt överens. Som jag sa, fru talman, kommer jag att ta kontakt med för att efterhöra om det är någonting som regeringen har ställt krav på som påverkar deras förutsättningar att se till att studenterna snabbt kan komma igenom läkarprogrammet. Jag tackar för att ha fäst min uppmärksamhet på den här viktiga frågan. 60 HANS (KD): Min fråga går till landsbygdsministern. I går meddelade energiforskare att vi skulle ha haft elpriser i om vi inte hade förtidsavvecklat Ringhalsreaktorerna. Skenande el- och dieselpriser gräver nu djupa hål i människors privatekonomi, men också i deras förmåga att bo kvar där bilen faktiskt är en förutsättning. gäller min fråga främst lantbrukare: Finns det en framtid för att driva jordbruk i ? Det borde det ju göra. Vi behöver mer av närodlat, och vi vet dessutom att vi är självförsörjande i i händelse av kris och krig, sedan tar maten slut i livsmedelsbutikerna. Men flera bönder ger upp. De finner inte att det finns en ekonomisk lönsamhet. Regeringen har avgjort ett mycket stort ansvar för den uppkomna situationen. Min fråga är: Varför röstade ni nej till att ansluta er till EU:s reduktionsplikt och därmed möjliggöra en sänkning av dieselpriset med litern här och ? 61 Statsrådet (S): Regeringen vill verkligen se en ökad livsmedelsproduktion, för jordbrukets skull. Vi har gemensamt i den här kammaren ställt oss bakom en livsmedelsstrategi. Redan min presenterade jag 64 miljarder som också går till just unga jordbrukare och till ett aktivt jordbruk, för vi vill se en ökad livsmedelsproduktion. var jag med om något väldigt spännande. Då invigde jag en ny proteinfabrik i , där man använder alla ärtor. De ärtor som inte säljs som ärtor blir nu protein. Varför är då detta bra? Jo, för det tillhör hela livsmedelskedjan. Vi har brukat importera varor som soja och annat. Men kommer att producera och möta både marknaden i och marknaden utomlands. Om frågan är om jag tror för unga jordbrukare och för jordbruk är svaret ja. 62 HANS (KD): Det är gott att ministern tror på jordbruket. Problemet är att de som befinner sig i jordbruket också måste känna att debet och kredit går ihop, att det finns en ekonomisk lönsamhet. Det är därför jag ställer frågan. Det handlar inte om tron . Här och kan vi se att dieselpriserna skenar. De är väldigt höga. Det utgör avgjort ett problem för att få ekonomisk lönsamhet. Dessutom är ju reduktionsplikten ganska ifrågasatt. I EU har man satt ett mål på . EU siktar på att komma dit först . Varför kan man inte sänka till EU:s nivå och sänka dieselpriset? 63 Statsrådet (S): Jag och kommer, precis som jag har berättat för flera i den här kammaren, att göra en bedömning av den sektorsanalys som har gjorts när det gäller hur det ser ut i jordbruket och hur besvärligt det är. Men vill jag säga att framtiden ser ut så här: Fler köper svenskt. En uppmaning till oss alla är att gå in i livsmedelsbutiken och köpa svenskt. Då får bonden direkt mer pengar och en större lönsamhet på gårdsnivå, och det är viktigt på riktigt. Felaktigt inskrivna på särskolan 64 (L): Jag vill återigen uppmärksamma situationen för de elever med särskilda behov som inte får tillräckligt anpassat stöd i och gymnasieskolan. har vi också sett hur antalet elever i särskolan har ökat kraftigt. Jag vill fästa skolministerns uppmärksamhet på detta och fråga skolministern vilka åtgärder hon tänker vidta för att se till att elever inte blir felaktigt inskrivna i särskolan. Om man hamnar fel, vilket vi ser exempel på, riskerar man att inte få rätt undervisning, att inte få de moment som man har rätt till och att inte få en färdig utbildning. Därmed riskerar man att gå miste om möjligheter att gå vidare i livet och till exempel läsa på högskola eller universitet. 65 Statsrådet (S): Det är en väldigt viktig fråga som Liberalernas lyfter. Vi ska komma ihåg att särskolan kräver att det finns en medicinsk psykiatrisk bedömning och också en psykologbedömning. Det sker en inskrivning. ser vi sällan sådana skandaler som har funnits tidigare. Jag skulle säga att rättssäkerheten vid inskrivning i särskolan är bättre . En annan sak jag skulle vilja upplysa om är att den här regeringen nu lägger fram förslag som handlar om att öka kompetensen hos lärare isärskolan. I deras uppdrag ligger också att säkerställa att man reviderar de diagnoser som finns och att de följs upp. Likadant följer man upp betygsättning och kompetensförsörjning hos lärarna också. Jag delar alltså inte bild av att inskrivningarna ökar. De ligger ungefär på samma procenttal som tidigare, . 66 (L): Andelen elever i särskolan har ökat . Det är fakta enligt , ingenting annat. Men det finns för många som har gått igenom skolsystemet och blivit felaktigt inskrivna tidigare. är de kanske i 20-, 25- eller 30-årsåldern, och de har ännu inte fått upprättelse av samhället. Kommunerna drar igång domstolsprocesser som gör att de inte vågar gå vidare. För många i den här målgruppen är livet förstört. Det handlar till exempel om ekonomiskt skydd. Är statsrådet beredd att tillsätta en statlig utredning när det gäller de här frågorna? 67 Statsrådet (S): Det är ju en ny frågeställning: Vad ska vi göra med dem som blivit felaktigt bedömda att gå i särskolan ? Den frågan tar jag gärna med mig och diskuterar mera. Det är väldigt stigmatiserande att bli inskriven i särskolan utan rätt bedömning. Därför är jag glad över att det finns ett tydligt regelverk som Skolinspektionen kan följa upp. Det följs också upp statistiskt. Det finns flera professioner som är involverade i de här besluten, och de revideras ständigt. Utskottsinitiativ om fiskbestånden i 68 (MP): Min fråga går till statsrådet . har drivit frågan om att rädda . Det har handlat om övergödning när torsken höll på att ta slut, och verkar det gå åt samma håll med sillen och strömmingen. Vi har ofta upplevt att vi får slåss mot väderkvarnar. När vi till slut lyckades få med på ett utskottsinitiativ i frågan kände vi att vi hade kommit en bit på vägen när det gäller att flytta ut trålgränsen. Men krävs att regeringen agerar på vårt utskottsinitiativ. Vi kan inte vänta på aktion, utan det behöver ske omgående. Min fråga är hur statsrådet har tänkt att agera i denna avgörande fråga. Tänker landsbygdsministern agera på utskottsinitiativet eller avvakta tills sillen och strömmingen är utfiskade? 69 Statsrådet (S): Nej, den här regeringen kommer inte att avvakta med åtgärder tills sillen och strömmingen är utfiskade. Vi vidtar åtgärder . Just tillkännagivandena är någonting som vi tittar på och ser vad vi kan göra. Detta är ju viktigt. Det var väl ett enigt utskott som stod bakom detta, vilket är ännu starkare. Vi har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda hur fiskereglerna kan utvecklas för att skydda just kustlekande bestånd av sill i . Detta ska redovisas tillbaka till regeringen . Detta har också betydelse för frågan. Jag stannar där och kan kanske få en följdfråga. 70 (MP): Enskilda medlemsländer kan ju agera vid sidan om den gemensamma fiskepolitiken. Det handlar ju om att skydda ekosystemen och fiskbestånden när så krävs. upplever vi att det faktiskt är just ett sådant akut läge. Vi känner också att det är regeringens skyldighet att agera. vill ju gärna göra försök, så vad väntar vi på egentligen? 71 Statsrådet (S): Vad väntar vi på? Vi tittar på vad som går att göra i tillkännagivandet. Det är någonting som en regering gör. Om jag förstår det rätt kom detta , december, och det är . Vi tittar alltså på det. Men vi har fattat ett flertal beslut för att just stärka havsmiljön och fisket. Vi har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram rekommendationer för tolv nya skyddade områden, så det händer saker . Den gröna omställningens effekter för 72 (S): Både jag och landsbygdsministern vet att ljuset kommer från norr. Tittar man på det som händer i norra , och inte minst i mitt hemlän , kan man verkligen bli bländad. I och sker en enorm industriomställning. Den gröna revolution som har påbörjats kommer verkligen att ha betydelse för hela landet. Jag tänker att detta är helt rätt väg att gå. Här tar vi på oss ledartröjan. Vi skapar framtidens jobb, och vi tar ansvar för kommande generationer. Det är viktigt att vi gör allt vi kan för att de aviserade investeringarna verkligen ska bli verklighet. Min fråga till landsbygdsministern är en fråga om sammanhållning. , , och är relativt stora befolkningscentrum. Men hur kan man se till att de positiva effekterna av den gröna omställningen blir tydliga och också kommer landsbygden och glesbygden till del – i och i hela landet? 73 Statsrådet (S): Jag måste erkänna att ljuset naturligtvis kommer från norr, speciellt . Det är en fantastisk utveckling som vi ser i och , som också sprider sig över hela . Men det är en väldigt viktig fråga: Hur får vi med glesbygderna på detta? Jag tänker att det handlar om flera saker. Regeringen satsar på infrastruktur. Vi har satsat på till exempel landsbygdsvägarna. Glesbygdens bredband har varit i fokus väldigt . Vi satsar på näringslivet i de mindre kommunerna i stödområde A. Det är 1,7 miljoner som man kan använda för näringslivet i sin egen kommun. Men det handlar också om vad man gör som region. Man får inte glömma bort helheten . Det kanske behövs mer kollektivtrafik så att man kan bo i en kommun som inte är lika utvecklad och pendla till en annan. Det behövs en helhet för att man ska känna att alla är med på tåget. Men med den utveckling som sker i tror jag att vi får se hela vara med. 74 (S): Det sker enorma investeringar i ny teknik. Det förändrar kartan. Hela världens blickar riktas mot , och i det här fallet norra . Detta ger både jobb och klimatnytta. Statsrådet var inne på vikten av att hålla ihop detta, så att det blir något som är bra för hela och hela landet. Vad ser statsrådet som viktiga delar i sitt ansvarsområde när det gäller att göra den gröna omställningen till en naturlig del av vardagen för alla människor? 75 Statsrådet (S): Den diskussion vi har haft har handlat mycket om jordbruket. Där ser vi att vi lägger ett större kompensationsstöd. Vi vill nämligen att man ska kunna bedriva jordbruk i norr på samma villkor. Men det handlar naturligtvis också om skogen. Skogen finns i hela . består till av skog. Skogen kommer att vara en otroligt viktig del i den klimatomställning vi vill se och i skapandet av de nya gröna jobben. 76 (M): Vargen håller på att bli en av de största stad-mot-land-frågorna. I den rovdjursproposition som antogs sas det att man skulle uppnå en gynnsam bevarandestatus. Det skulle inte leda till negativa socioekonomiska aspekter. Det skulle inte få för stor negativ påverkan på tamdjurshållning. Vi har med god marginal uppnått gynnsam bevarandestatus. Vi har mellan 400 och 500 vargar i . IUCN, som är världens största miljövårdsorganisation, säger att vargen numera är förvaltningsbar. Den är inte längre hotad. Forskning har visat att 100 vargar på den skandinaviska halvön skulle vara tillräckligt för att uppnå minsta livskraftiga stam. Vi ser nu att de andra målen, utöver gynnsam bevarandestatus, i rovdjurspropositionen inte är uppnådda. Om vi ska kunna uppnå dem kommer vi förmodligen att behöva minska vargstammen i . En enkel fråga: Är landsbygdsministern beredd att jobba för att minska antalet vargar i ? 77 Statsrådet (S): Tack, , för frågan!