prot · H909120 · 2022-05-30 00:00:00 — Därför står jag bakom de yrkanden och reservationer som vi kristdemokrater har gjort i det här betänkandet och de tillkännagivanden som utskottets hantering har lett fram till, men jag yrkar som sagt bifall endast till reservation 6. 48 (SD) replik: Jag glömde att i mitt anförande redogöra för de reservationer som finns under punkt 6. har en reservation och M, KD och L har en reservation. Det är inte så att är av en annan mening än M, KD och L under punkt 6 när det gäller att just att hjälpa en person som bedöms vara ett säkerhetshot alltid ska ses som ett allvarligt brott och att brott som sker i organiserad form eller mot betalning alltid ska ses som grova. Tvärtom finner vi sympati för den skrivningen och den delen av reservationen. Det gick dock inte att samskriva våra respektive reservationer, för vi berör olika delar när det gäller just straffansvar. Jag redogjorde lite grann i mitt anförande för hålet i lagstiftningen, som vi sverigedemokrater ser det, nämligen att den som lyckats utvisas på grund av att den utgör ett terrorhot mot inte möter ett straffansvar om den kommer tillbaka till och hävdar att den är här av flyktingskäl. Vi vill att den skrivningen ska tas bort, för vi menar att den utgör ett större problem i sammanhanget än de saker som lyfts upp i reservationen från M, KD och L. Vår ambition var en samskrivning, men vi kunde inte nå en samskrivning. Vad är det i reservation, om att ta bort den delen i lagen som handlar om att man inte ska möta straffansvar om man återvänder till när man utgör ett terrorhot, som möter ett motstånd hos ? 49 (KD) replik: Ledamoten återger faktiskt arbetet korrekt. Vi hade i utskottsbehandlingen en diskussion om en samskrivning. Det som hände var att förslaget till samskrivning kom ganska sent i processen, och vi var många partier. Jag kan väl uttrycka det så här: För oss kristdemokrater är det viktigt att flyktaspekten finns med och att överväga det. Jag stänger inte dörren för att titta på aspekten. Men det kom väldigt sent i utskottsprocessen. Vi delar grundåsikten: Utgör man ett säkerhetshot ska man inte återvända till . Men det handlar om att se att man verkligen täcker in det här. Situationen kan ju ha ändrats utifrån en flyktaspekt. Mitt svar till är: Vi är villiga att titta på den här saken och återkomma. Vi har inte stängt dörren för en förändring. 50 (SD) replik: Jag hade inte någon uppfattning om att det var helt omöjligt att hitta någon form av framkomlig gemensam väg med , men jag ville ta tillfället i akt att förklara varför vi inte ställer oss bakom reservation 6 under punkt 6 utan har en egen reservation. Vi skulle givetvis ha haft ett särskilt yttrande i den delen i betänkandet. Då hade det blivit snyggare, och då hade vi sluppit detta replikskifte. Men jag passade även på att ställa frågan om det var en omöjlig väg, eftersom vi inte nådde en samskrivning i den delen. För del är det glasklart. Har vi lyckats utvisa personer som utgör ett terrorhot mot ska de möta ett straffansvar om de väljer att återvända till , alldeles oavsett vilka skäl de hävdar att de har för att komma tillbaka till . Den ståndpunkten står vi fast vid. Den har vi i vår reservation. Vi tycker att den är så viktig att vi väljer att yrka på den framför att yrka och rösta på den reservation som kommer från , . Men det var fint att få klargöranden. Det var också ett tydliggörande från vår sida i den delen. 51 (KD) replik: Det här replikskiftet visar ju att vi inte står så långt ifrån varandra. En framtida regering som sätter en ny agenda för säkerhetspolitik och terrorbekämpning kommer säkert att hitta en samsyn. Flyktaspekten är en viktig aspekt som behöver vägas in, men vi ska naturligtvis inte ha personer som är klassade som terrorhot i vårt samhälle. 52 (L): Lagen om särskild utlänningskontroll är en av de yttersta skyddsvallarna för rikets säkerhet. Det handlar om att kunna utvisa personer som hotar vårt land eller som kan befaras begå terroristbrott. handlar det inte om utvisning på grund av begångna brott utan om en hotbildsbedömning. Svåra och grannlaga avvägningar måste göras i en process där också den misstänkte ska få möjlighet att lägga fram sin talan i en rättssäker ordning. Men dagens lagstiftning fungerar inte tillräckligt bra. Den ger inte heller tillräckliga möjligheter att hålla den misstänkta individen under uppsikt om utvisningen inte kan genomföras. Under har därför Liberalerna, liksom andra partier, sett ett stort behov av att förtydliga lagarna. Vi ser därför positivt på att regeringen nu återkommer med ett förslag till en ny lag, men den lagstiftning som regeringen föreslår är inte tillräcklig. Den självklara huvudregeln är att utländska medborgare som utgör ett hot mot säkerhet ska lämna landet. Och i de fall då personer som utgör ett säkerhetshot inte kan utvisas måste det vidtas kraftfulla åtgärder, och de måste hindras från att bedriva rekrytering eller sprida propaganda för våldsbejakande syften. Även med en lång förvarstid finns det risk för att utlänningen inte kan utvisas på grund av att verkställighetshinder föreligger ända fram till dess att den maximala förvarstiden har uppnåtts. Det är då av största vikt att de alternativa tvångsmedel som finns för att hålla utlänningen under uppsikt är effektiva. Det är visserligen positivt att reglerna om anmälningsskyldighet breddas enligt den nya lagen – det kan exempelvis även innebära ett förbud mot att lämna ett vistelseområde. Men reglerna kommer ändå inte att räcka till. Lagen bör förändras så att brott mot anmälningsskyldigheten utgör en självständig grund för att ta en person i förvar med stöd av den nya lagen. Likaså bör elektronisk övervakning införas som tvångsmedel för att hålla uppsikt över personer som omfattas av lagen och som ännu vistas i . Det bör även framgå tydligare av straffskalorna vilket allvarligt brott det är att hjälpa en person som bedömts vara ett säkerhetshot mot . Vi anser därför att straffen ska skärpas och att brott som sker i organiserad form eller mot betalning alltid ska anses som grova. Den lagstiftning vi har framför oss på bordet hade kunnat vara ännu mer heltäckande. Hela har riktat tillkännagivanden till regeringen om att man ska tillsätta en bredare utredning som ska se över vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att samhället ska kunna skydda sig mot personer som anses utgöra säkerhetshot. Vi har gjort detta därför att vi har sett att de lagförslag som regeringen arbetat med, och som resulterat i dagens proposition, inte skulle vara tillräckliga. Regeringen har vägrat att tillsätta en sådan utredning. upprepar vi tillkännagivandet en fjärde gång, men jag konstaterar att det måste till en ny regering för att den utredningen ska komma till stånd. Jag yrkar bifall till reservation nummer 6. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) § 10 En samlad straffrättslig terrorismlagstiftning betänkande 2021/22:JuU31 En samlad straffrättslig terrorismlagstiftning (prop. 2021/22:133) 53 (S): Först vill jag naturligtvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet, med undantag från de reservationer som jag tänker återkomma till . har regeringen överlämnat 28 propositioner. Det är en diger och lång lista med lagförslag specifikt riktade mot terrorism. Bland förslagen kan nämnas förslag om skärpta åtgärder mot resor i terrorismsyfte, mot penningtvätt och mot finansiering av terrorism och om effektivare informationsutbyte mellan myndigheter. Jag ska också tillägga något eftersom flera talare har pratat om att det skulle kunna vara en högre takt i genomförandet utifrån de samtal som man hade när det gäller terrorfrågor, de partiöverläggningar som var och de avtal som finns . Då kan jag säga att 18 propositioner har lagts fram och framåt. Det är alltså en väldigt hög takt när det gäller leverans av propositioner och förslag. Utöver det har regeringen och framåt gett 18 uppdrag – det är mer en slump att det är 18 – till olika myndigheter, som också är kopplade till terrorbekämpning. Det är alltså inalles 36 initiativ som regeringen har tagit i dessa frågor. Det är vi väldigt stolta över. Men de befintliga lagarna har, inte minst med tanke på det höga tempot när det gäller produkterna, skapat ett lapptäcke som behöver ses över och justeras. Straffbestämmelserna behöver förenklas och kompletteras, och det görs nu genom det här förslaget. Proportionalitet och gränssnitt kan filas till något. Vi får , om kammaren fattar beslut , en modern och kraftfull lagstiftning på plats när det gäller terrorism, och det är vi glada för. Det är en mängd lagar som den nya lagen ska ersätta, bland annat några av dem som jag nämnde tidigare. Utöver det har vi en del nya delar i lagen. Det handlar bland annat om att vi tar bort uppräkningen av vilka brottsliga gärningar som ska bedömas som terroristbrott. I stället ska alla de här uppsåtliga brotten och försök till brott vara terroristbrott, förutsatt att syftet är att allvarligt skada landet eller en mellanstatlig organisation. Det är själva terrorismsyftet i sig som är det centrala. Här hoppas vi att vi kan fånga in, förtydliga och i viss mån kanske också bredda för rättsvårdande insatser genom att skapa en tydlighet. Vi behöver kanske inte ta upp enskilda exempel, men vi har flera fall i som med den här lagstiftningen på plats kanske hade rubricerats som terrordåd. Ett av terrorismsyftena ändras till att vara att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning eller en del av en befolkning i stället för en befolkning eller en befolkningsgrupp. Därigenom kommer till exempel grupper som asylsökande, hbtqi-personer eller personer av ett visst kön med säkerhet att omfattas. Det är viktigt och bra att vi flyttar fram positionerna där. Utöver det finns det också en rad straffskärpningar. Här vill naturligtvis oppositionen slentrianmässigt gå längre, men vi anser att de vidtagna skärpningarna är till fyllest . Vi har som sagt var en väldigt hög leveranstakt inom ett av rättssystemets mest komplicerade rättsområden, och det är såklart nödvändigt. Men man kan också konstatera att de här lagändringarna, tillsammans med att rättsvårdande myndigheter har fått historiskt stora resurstillskott, har bidragit till att vi har ett tryggare och säkrare samhälle. Vi har bevisligen hindrat ett antal terrorattentat både i och i ett internationellt och europeiskt perspektiv. Det gäller inte minst de förebyggande insatser som görs. Därför är jag lite extra glad över att vi 2018 inrättade CVE, Center mot våldsbejakande extremism, som utvecklar ett kunskapsbaserat, vetenskapligt arbete för att förebygga våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå. Jag är boråsare själv, och det är glädjande att stads enhet CKS fick pris för att man har legat i framkant. Det ska både politik och förvaltning vara stolta över. Man kan säga att arbetet mot terrorism handlar om att förebygga, förhindra och försvåra. Det hjälper inte att vi stiftar lagar och har gjort fler än 28 regeringsuppdrag om man inte har kraftfulla resurser på plats. Det kräver att Säkerhetspolisen har personer anställda, att polisen får möjlighet att kameraövervaka och att vi har ekonomiska medel att expandera i myndigheterna. Det har vi levererat gång på gång, och det kommer vi att fortsätta att göra. Det är dock viktigt att poängtera att de blocköverskridande samtal man hade också är en nyckelfaktor till att vi har varit kraftfulla som samhälle när det gäller kampen mot terrorismen. Vi kan hålla på och gaffla och vara lite opportunistiska till mans, i synnerhet nu när det är valår, men vi måste faktiskt också dunka varandra i ryggen ibland och säga att det är när vi samtalar partierna emellan och hittar breda lösningar som samhället blir som kraftfullast. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till våra reservationer i ärendet, återigen med falsk majoritet. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 5 och 7. Reservation 3 gäller motionerna om samröre med terroristorganisationer, och där anser vi att det lagförslag som gäller behöver verkas ut och implementeras innan vi gör en utvärdering om att gå vidare om det behövs. Reservation 5 handlar om deltagande. Även där har vi förslag som ligger på bordet. Det finns remiss i frågan som vi behöver avvakta. När det gäller reservation 7 om skärpta straff för terroristbrott möter vi redan upp förslaget i tillkännagivandet i det faktum att propositionen och betänkandet innehåller omfattande straffskärpningar. Med detta sagt är jag nöjd med den här produkten. 54 (M): Regeringen föreslår i propositionen En samlad straffrättslig terrorismlagstiftning att en ny terroristbrottslag föreslås ersätta lagen om straff för terroristbrott, finansieringslagen och rekryteringslagen. I propositionen föreslås också vissa förändringar av regleringarna i sak. De nuvarande regleringarna har tillkommit och är svåra att överblicka. välkomnar en ny sammanhållen lagstiftning mot terroristbrott. Vi anser däremot att de skärpningar som föreslås gällande straffskalorna är otillräckliga. Propositionens förslag är ett steg i rätt riktning, men vi bedömer som sagt att skärpningarna inte är tillräckliga. Säkerhetspolisen menar att de föreslagna höjningarna av maximistraffen för brott av normalgraden inte kommer att leda till någon straffskärpning vid straffmätningen och att en skärpning av minimistraffen därför bör övervägas. konstaterar att ett minimistraff om två års fängelse, i stället för föreslagna fängelse, är mer logiskt för samröresbrottet i de fall det bedöms vara grovt. ifrågasätter om inte resa i terrorismsyfte borde ha ett högre maximistraff än . Även menar att det finns argument för kraftigare straffskärpningar vad gäller finansierings- och rekryteringsbrotten. Säkerhetspolisen konstaterar också att , även om förslagen genomförs, i en europeisk jämförelse kommer att ha förhållandevis låga straff för terroristbrottslighet och att det därmed finns risk att kan framstå som en för terrorister. Med anledning av detta bör regeringen återkomma till med förslag om ytterligare skärpningar av straffskalorna för terroristbrottslighet. Vad gäller samröresbrottet föreslår regeringen att straffansvaret för samröre med terroristorganisation även i fortsättningen ska omfatta den som, om gärningen är ägnad att främja, stärka eller understödja en terroristorganisation, för terroristorganisationen tar befattning med vapen, ammunition, brandfarliga eller explosiva varor eller transportmedel, upplåter lokal eller mark till terroristorganisationen eller lämnar annat liknande stöd till terroristorganisationen. föreslår i likhet med utskottsmajoriteten att straffansvaret för samröre med terroristorganisation breddas jämfört med vad som är fallet . Exempelvis bör underhåll med mat eller materiel omfattas liksom att förse organisationen med information som är ägnad att främja, stärka eller understödja verksamheten. Slutligen vill jag också lyfta frågan om så kallad djurrättsterrorism. Det har blivit allt vanligare att militanta djurrättsaktivister använder hot och våld mot lantbrukare och jägare. De våldsbejakande organisationernas syfte är att genom våld eller annan brottslighet påverka lantbrukarna och jägarna. Denna brottslighet bör tas på betydligt större allvar än . Vad gäller frågan om det subjektiva rekvisitet ”del av en befolkning”, som var inne på, framgår det, sannolikt av goda skäl, inte i lagtexten vilka grupper det specifikt handlar om. Men med tanke på den allvarliga brottslighet som riktas mot lantbrukare och jägare finns det anledning att detta subjektiva rekvisit även ska kunna omfatta dessa grupper. Regeringen bör därför följa frågan och vid behov vidta åtgärder som säkerställer att även lantbrukare och jägare omfattas av rekvisitet ”del av en befolkning”. Jag vill därför avslutningsvis yrka bifall till reservation 2. 55 (SD): Vi debatterar ett betänkande som rör en samlad straffrättslig terrorismlagstiftning. Initialt vill jag delvis hålla med , tidigare talare , om att det har varit ett högt tempo från regeringens sida när det kommer till antal levererade propositioner på terrorismområdet. Det har till exempel varit frågor om en mer heltäckande terrorismlagstiftning 2018, och vi har debatterat andra betänkanden . Kritiken från oppositionen handlar inte om antalet propositioner, utan kritiken från oppositionen och från handlar om det sakliga innehållet. Det sakliga innehållet ger oss vid handen efter morgondagens votering om samtliga betänkanden, propositionerna som regeringen har levererat , en europeiskt sett låg och svag strafflagstiftning mot terrorism full av hål och möjligheter för terrorister att undgå straffansvar. Inte ens efter den här debatten och de beslut vi förväntas fatta ett deltagandebrott på plats i . Att delta i terroristorganisationer är inte kriminaliserat i . Det är inte så att det var i förrgår som människor började resa till och för att delta i Islamiska statens terrorkrig, utan det här har varit en väl debatterad och väl känd fråga för regeringen . Vi får nästan lite tramsigt höra att kritiken handlar om att regeringen skyndar långsamt. Det finns en bäring i den kritiken, nämligen att sticker ut i med en svag lagstiftning mot terrorism. Andra länder har redan straffat personer för delaktighet i och samröre med statens terrorkrig. Andra länder i har redan använt möjligheten att frånta medborgarskap från individer som till och med är födda i respektive länder för att kunna utvisa dem. Dessa länder inser att det handlar om ett ideologiskt krig. Visst vill skärpa straffen mer än vad regeringen vill göra, för vi inser att tiden i anstalt inte tillnärmelsevis är tillräcklig om man har för avsikt att tro att individerna avradikaliseras under de få åren som det eventuellt kan handla om i de flesta typer av brottskategorier. Det här handlar om ett ideologiskt krig, ett krig som har importerats via invandringspolitik och en mångkulturell agenda till . Den absolut bästa lösningen är att vi fråntar medborgarskap, möjliggör utvisning, ger regeringen större befogenheter att utvisa personer som befinner sig i och utgör ett terrorhot, som vi har debatterat . Det är där någonstans krutet måste ligga, och det är där kritiken kommer från mot regeringen. har alltså en europeiskt sett jämförelsevis svag lagstiftning trots regeringens höga propositionstempo . Det är resultat som räknas, och det är där kritiken ligger. har, precis som många andra partier, även i det här betänkandet en hel del reservationer. Vi har till och med ett tillkännagivande, även om det är en falsk sådan, så det får väl räknas som en reservation i sammanhanget. En av reservationerna är reservation 2, som också tidigare talare har tagit upp i debatten. Den handlar om terroristbrottets subjektiva rekvisit. Vi har kunnat se hur lantbrukare blir måltavlor för vad som kan klassas som terrorismaktivitet för att påverka deras förutsättningar att verka med laglig verksamhet i . Det här måste givetvis ses hårdare på från samhällets sida, där många till synes små och oskyldiga brott kan utgöra ett led i ett större sammanhang som påverkar individer, jägare och lantbrukare på ett sätt som gör att de upplever det som betydligt mer allvarligt. Det är klart att vi även här måste kunna se helheten kring de många brott som framför allt jägare och lantbrukare utsätts för. Det blir också reservation 2 som jag väljer att yrka bifall till i det här sammanhanget, med en bibehållen kritik mot den regering som har varit passiv i terrorismarbetet under . 56 (C): Blotta ordet är tillräckligt för att ge oss kalla kårar. Och för många av oss går nog tankarna till , när vi hör det ordet. De flesta av oss minns säkert exakt var vi befann oss den dagen när vi fick veta att en lastbil i full fart kört nedför gatan och mejat ned människor längs vägen. Det var en händelse som ingen glömmer, och terrordådet inträffade här i , i . Efter ett gediget arbete från både polis och åklagare, och en omfattande domstolsprocess, dömdes Rakhmat Akilov för terroristbrott till lagens strängaste straff, nämligen livstids fängelse samt utvisning på livstid. Så ska det vara. Den som bevisligen i syfte att undergräva ett öppet och demokratiskt samhälle – ett sådant samhälle som vi har i – begår en brottslig handling och ska dömas för brott mot våra terrorlagar. Det är just det som är syftet med lagstiftningen, det vill säga att markera att den som försöker undergräva hela vårt samhällsbygge ska dömas – och dömas hårt. Det gäller medlemmar i organisationer som hotar, spränger, kidnappar, torterar och dödar, i syfte att störta det samhälle som fredliga människor lever och verkar i. Oavsett om hotet kommer från extremister till vänster eller till höger eller är religiösa fundamentalister utgör dessa element ett allvarligt hot. Det är därför välkommet att vi här i nu antar en samlad straffrättslig terrorismlagstiftning. Precis som flera remissinstanser har konstaterat är det viktigt med en överskådlig lagstiftning på området. Genom att nu ta ett samlat grepp blir området lättare att överblicka, och det är något som kan bidra till en enklare och mer effektiv tillämpning. Det är förstås nödvändigt, så att det går att komma åt att döma de farliga element som verkar för att undergräva vårt fria och demokratiska land. Genom den lagstiftning som vi nu antar höjs straffen för flera brott, och det är nödvändigt och även . Straffskalorna för finansiering av terrorism och rekrytering till terrorism har varit oförändrade ända sedan gärningarna kriminaliserades för mer än tio och upp till . Den som finansierar terrorism, offentligt uppmanar till terrorism, rekryterar eller utbildar människor för terrorism kommer att straffas hårdare. Straffen skärps både vad gäller brott av normalgraden, med fängelse upp till , och för grovt brott, där straffet kan bli fängelse . Det blir även möjligt att bedöma fler typer av finansieringsbrott som grova brott. Även straffen för samröre med terroristorganisationer skärps, så att brott av normalgraden straffas med fängelse upp till och grovt brott med fängelse . Allt detta är nödvändigt, eftersom vi har sett terrorismen i vårt samhälle ta sig nya uttryck. Via internet har större möjligheter öppnat sig för den som vill samhället illa att uppmana andra personer till terrorhandlingar, att rekrytera personer och även att ge dem utbildning. Vi har även sett hur internationella nätverk kopplade till terrorism har expanderat, och det är något som underlättats när sättet vi människor kommunicerar på blivit alltmer lättillgängligt och gränslöst. Och är det viktigt att hänger med och markerar hur allvarligt vi ser på den här typen av brott. såg vi även att ett stort antal personer reste från till utlandet för att ansluta sig till terrororganisationen staten. Den här utvecklingen är sådan att det finns anledning att se allvarligare på terrorbrottslighet. Eftersom brotten är just gränsöverskridande och ofta kvalificerade är det även välkommet och viktigt att det nu införs universell jurisdiktion för samtliga terrorrelaterade brott, även för handlingar som rör finansiering av terrorism eller rekrytering till terrorism. De som begår sådana handlingar ska kunna dömas enligt vår svenska lagstiftning oavsett var gärningen har begåtts och av vem. Slutligen vill jag säga något om kriminalisering av deltagande i en terrororganisation. I den utredning som mynnat ut i det lagförslag vi avhandlar här ingick ju även att se över om det skulle vara brottsligt att vara medlem i en terrororganisation. I den delen behövde dock vissa grundlagsaspekter beaktas i förhållande till föreningsfriheten. antog ett förslag till lag om ändring i regeringsformen som vilande, något som kommer att göra det möjligt att kriminalisera deltagande i en terroristorganisation. Regeringen har även skickat ett förslag om att kriminalisera deltagande i en terroristorganisation på remiss. Det finns inte skäl att föregripa denna beredning med ett tillkännagivande. Därför vill jag yrka bifall till reservation 5. 57 (V):