prot · H909120 · 2022-05-30 00:00:00 — Det faktum att olika aktörer med olika bevekelsegrunder och modus tillgriper våld för att uppnå politiska syften eller för att sätta skräck i hela samhällen gör att det är nödvändigt att vi står väl förberedda inför olika typer av terroristhot som kan uppkomma . Det handlar om att Säkerhetspolisen och andra relevanta myndigheter har förmåga att upptäcka, analysera och stoppa olika typer av hot. Det handlar om att vi har en straffrättslig lagstiftning som är heltäckande och effektiv, och det handlar om att måste kunna freda sig mot utländska medborgare som utgör hot mot vår säkerhet. I detta motionsbetänkande om terrorism står vi moderater bakom nio reservationer, och jag ska göra nedslag i några av våra förslag. Det pågår förnärvarande ett arbete med att förbjuda deltagande i terroristorganisationer. och en sådan lag förväntas efter grundlagsändring kunna träda i kraft . Vi moderater tycker inte att det är tillräckligt. Vi anser att det även ska vara kriminaliserat att delta i andra inhemska våldsbejakande organisationers verksamhet. Med våldsbejakande organisation avser vi en sammanslutning av personer som begår allvarliga brott, till exempel allvarliga hot eller våld mot andra personer. Jag yrkar därför bifall till reservation 9. Vi anser också att det bör införas ett särskilt straffansvar för den som anskaffar eller innehar information som kan användas vid terrorbrott. Det kan till exempel handla om filmer som visar hur en viss spränganordning sätts samman eller andra typer av instruktioner för hur terroristbrott kan genomföras. Propaganda för terrorism sprids i sociala medier, i religiösa församlingar och i många andra sammanhang. För att försvåra spridandet av terroristpropaganda bör det införas ett straffansvar för den som publikt publicerar en bild eller ett budskap som ger stöd åt en terroristorganisation. Det kan till exempel handla om fall där gärningsmannen inte direkt uppmanar till sådan brottslighet men ändå propagerar för deltagande i terroristorganisationer. Vi måste också hindra hatpredikanters möjlighet att resa in i och och sprida den extremism som är en grogrund för mycket av terrorismen. För att lyckas med det och stärka säkerheten måste vi aktivt arbeta mot hatpredikanter. Vi vill därför att vi inom Europeiska unionen stärker samarbetet mot terrorismen och tar fram en gemensam spärrlista på hatpredikanter som inte ska släppas in i unionen. På en sådan lista ska exempelvis radikala islamister, vitmaktförespråkare och andra personer som kan uppmana till terror finnas med. Avslutningsvis välkomnar vi att arbetet mot terrorism tar steg framåt. konstaterar vi, vilket vi återkommer till i kommande debatter, att mycket återstår att göra. 27 (SD): Så har vi kommit till årets debatt om de motioner som berör området terrorism. Vi har inte alltid haft ett särskilt motionsbetänkande i riksdag om terrorism, men inte bara i vårt land utan även i och i stora delar av övriga världen har terrorism dessvärre blivit mer vanligt förekommande och svårare att förutse, och många EU-länder, inte minst , har drabbats hårt av olika terroristattentat. Arbetet mot terrorism har varit relativt vilande i den rödgröna regeringen, och de ansträngningar regeringen ändå har gjort har bottnat i motioner som har kommit från oppositionspartierna, inte minst . Det dröjde till innan regeringen på allvar började arbeta med dessa frågor, alltså efter att vi tyvärr fått uppleva ett terrorattentat på . Men varje gång regeringen har levererat en proposition till har oppositionen, inte minst , varit missnöjd. Vi har hittat håligheter i regeringens förslag, håligheter som har utnyttjats av våldsbejakande, extrema grupper som därmed har kunnat flytta fram sina positioner. Detta är också anledningen till att vi debatterar inte bara de motioner som lämnats in utan även två av regeringens propositioner. Den ena propositionen handlar om utlänningar som befinner sig i och utgör ett terrorhot. Jag återkommer i den debatten till de stora håligheter som oppositionen uppmärksammat och som gör regeringens förslag i princip verkningslöst. Pågående debatt rör dock ett bredare spektrum, och här står bakom ett antal reservationer. Anledningen är att den rödgröna regeringens och de borgerliga partiernas invandringspolitik har skapat en utveckling i vårt land där våldsbejakande extremism har exploderat. För 10–hade en handfull till ett par hundra individer inom den våldsbejakande islamistiska miljön, och har vi tusentals individer inom samma miljö. Kopplingen är tydlig till denna regerings och tidigare regeringars invandringspolitik och strävan efter att göra till ett mångkulturellt land. Detta är orsaken till att vi har en väldigt ansträngd säkerhetspolis och öppen polis och till att vi har återkommande propositioner, debatter och, dessvärre, terrorattentat med tydlig koppling till den miljö som Säkerhetspolisen pekat ut som snabbast växande och störst i omfattning. Många individer reste från till Islamiska staten för att delta i dess terrorkrig. stack ut i med flest resande i förhållande till antal invånare. Säkerhetspolisen kunde bekräfta att cirka 300 individer reste till staten för att delta i detta terrorkrig. Socialdemokratiska statsministrar har sagt att dessa individer är terrorister som har genomfört massavrättningar, korsfäst människor, våldtagit, halshuggit människor, sålt barn och kvinnor som sexslavar, slängt människor från hus och så vidare. Samma statsministrar har uttalat att det inte ska finnas något i närheten av en straffrihet för de individer som rest till och för att delta i Islamiska statens terrorkrig. Detta uttalades bland annat när flera av dessa individer började resa hemåt efter att Islamiska staten sakta börjat kollapsa. har minst 150 individer återvänt. Bara har minst tio så kallade IS-kvinnor återvänt till med bistånd av regeringen. Man har sagt att det är viktigt att de kommer till och får ta sitt straffansvar. Detta straffansvar har vi sett exempel på i andra länder. I till exempel har de kunnat fråntas medborgarskap och hindrats inresa eller fråntagits medborgarskap och utvisats. Men kunde vi höra på nyheterna att åtta av de elva svenska utredningarna om krigsbrott har lagts ned. Sannolikt kommer även de andra att läggas ned. Summa summarum: Trots en tydlig utveckling av terrorismen i vårt land och vår del av världen har man kunnat resa till och ha samröre med staten och kunnat delta i dess terrorkrig. I vissa fall har man sedan med regeringens bistånd kunnat återvända till , med 90 procents chans att möta straffrihet och behålla fullständiga rättigheter som svenska medborgare. Det här gör att sticker ut i , och inte i en positiv bemärkelse. Det är i bemärkelsen att har kommit att bli ett paradis för våldsbejakande extremism. är det som bekant ett valår. Jag tycker att detta är en av flera avgörande frågor som ligger den rödgröna regeringen till last. Svenska folket borde ta med sig effekterna av regeringens politik och den utsatthet som man har lämnat till. Det har man gjort genom att man röstat nej till åtgärder som bland annat har pekat på tidigt under förra mandatperioden och även . Vi har fortfarande inte möjligheten att frånta medborgarskap från individer som exempelvis har anslutit sig till Islamiska staten. Vi har heller ingen möjlighet att utvisa de här individerna. De kommer att finnas här med över 90 procents chans att möta straffrihet som svenska medborgare med rättigheter. De kan som svenska medborgare bli försörjda av skattebetalare i vårt land och åtnjuta den frihet som de utgör ett extremt hot mot. I den här debatten berör vi flera frågor som inte är kopplade till de återstående propositionerna som kommer efter den här debatten. Det handlar bland annat om att har pekat på att Säkerhetspolisen måste ha tillgång till asylsystem. Det är en sak som Säkerhetspolisen har efterfrågat just för att kunna ha en större kontroll över det inflöde som regeringen allt som oftast låter fortsätta till vårt land. Det blir också den reservationen av flera som jag väljer att yrka bifall till, även om jag står bakom samtliga reservationen som har anslutit sig till. 28 (KD): Den debatt som vi inleder med i det debattmaraton som vi har i justitieutskottet är, som tidigare talare har sagt, en av tre debatter som har referens till terror och säkerhetshot. Terrorism är ett ständigt närvarande hot i dagens värld. Skrämmande exempel på terrorism förekommer fortlöpande. Det är inte bara långt bort från vårt land det sker, utan vi ser det också i genom fruktansvärda dåd. Vi har sett att våldsamma dåd kan ske mitt i europeiska storstäder. konstaterar också att det sammantagna terrorhotet mot ligger kvar på en förhöjd nivå. Alla bär vi på något sätt en bild av det fruktansvärda dåd som skedde på . Men det är ett faktum att hotet från terrorismen finns fortsatt i vårt samhälle. Människor ska kunna känna sig trygga med att öppenhet och mänskliga rättigheter respekteras, liksom demokratins grundläggande värden. Ingen i ska behöva känna rädsla för att uttrycka sin mening eller för att delta i politiska eller religiösa möten. Men det finns krafter som vill något annat än att värna öppenhet och mänskliga fri- och rättigheter, krafter som vill undergräva demokratin. Dessa krafter måste motarbetas, och det måste ske genom att samhället kraftfullt markerar och agerar för att förhindra att dessa krafter kan hota och förstöra. Svenska jihadister har spelat en aktiv roll i den Islamiska statens terrorverksamhet i terrordåd som begåtts på andra platser i , och vi har också sett terrordåd i vårt eget land. Det finns också en stor mängd personer som enligt radikaliserats men inte åkt till . Därtill finns ett stort antal inhemska våldsbejakande extremister inom den höger- och vänsterextrema miljön. Alla dessa är visserligen inte beredda att begå terrorattentat eller andra våldshandlingar. Men det är individer som kan stödja, samla in pengar, rekrytera och på andra sätt vara behjälpliga med logistik. Det är extremt allvarligt, och vi ser hoten växa. Att avvärja terrorhot handlar om att värna statens absoluta kärnuppgift framför alla andra: medborgarnas liv och säkerhet. måste ha ett starkt försvar mot dessa hot. Terrorism hotar internationell fred och säkerhet, den nationella säkerheten och våra grundläggande fri- och rättigheter. Sammantaget bedömer vi kristdemokrater att arbetet med att förebygga terrorism behöver förstärkas. I dagens betänkande vill jag stanna vid några viktiga punkter. Det gäller deltagande i våldsbejakande organisationer. trädde nya lagar i kraft i som innebar ett straffansvar för visst samröre med terrororganisationer. Det var en delseger för bland annat , då vi drivit frågan om att kriminalisera samröre med, medverkan i och stöd till rasistiska, terrorstämplade och kriminella organisationer. Dessvärre är problemen inte lösta i och med de lagar som till slut trädde i kraft. menar att straffet för samröre med terrororganisationer måste skärpas. är straffet för brott av normalgraden upp till fängelse, vilket i klartext betyder att många av dem som döms enligt de nya lagarna endast kommer att få villkorlig dom eller skyddstillsyn. Utredningen och terroristorganisationer konstaterar att den grundlagsskyddade föreningsfriheten skyddar även den som är med i sammanslutningar som ägnar sig åt terrorism. Därför anser vi att grundlagen behöver förändras så att ett förbud mot samröre med terrororganisationer kan införas. När den nuvarande grundlagen skrevs såg världen annorlunda ut. Terroristresor liknande dem som sker nu och som har skett till exempelvis Islamiska staten, och där personer sedan återvänder redo att fortsätta att begå brott, var inte vanligt förekommande. Lagen behöver uppdateras för att kunna möta dessa nya säkerhetshot. Vi vill också lyfta fram frågan gällande utländsk finansiering av extremism. Ett betydande problem som väntas växa framöver är att främmande makt försöker påverka . Det som mest diskuteras är olika typer av ryska desinformationskampanjer och psykologisk krigföring. Vad som däremot diskuteras mindre är den våg av utländsk finansiering av religiösa stiftelser och moskéer som kommer antingen direkt från utländska stater eller från olika aktörer med en nära koppling till dessa stater. Det finns stater, stiftelser, organisationer och andra som har ett intresse av att destabilisera och underminera den svenska demokratin. Det är ett allvarligt hot som påverkar oss långsiktigt. föreslår ett förbud mot att utländska extremister får finansiera organisationer, stiftelser, trossamfund och politiska grupperingar i . Ett sådant förbud finns i , som återigen ligger ett steg före . Det danska förslaget riktar in sig på utländska aktörer som donerar pengar till organisationer för att underminera de värden som det danska samhället vilar på. En liknande lagstiftning bör införas i . För övrigt anser vi att det ska finnas ett särskilt straffansvar för att anskaffa och inneha av terroristbrottsinstruktioner. På samma sätt ska det finnas ett straffansvar för att göra propaganda för terrorism. Terrorismen kommer inte att kullkasta vårt samhälle, men den kan göra mycket skada. Vi behöver fortsätta att agera. Vi i oppositionen har genom tillkännagivanden visat att förändringar behövde göras och fortfarande behöver genomföras. Regeringen har agerat, men den har i våra ögon inte gjort det i tillräckligt hög grad. behöver en ny regering som genomför ytterligare åtgärder som motarbetar terrorism. 29 (L): Den öppna demokratin måste värnas. Terrorismen är ett grundläggande hot mot demokratin, det öppna samhället och enskilda människors liv och trygghet. ska kammaren behandla tre olika betänkanden som har att göra med terrorism och andra hot mot rikets säkerhet. ska vi debattera ett betänkande om en ny samlad straffrättslig reglering av terroristbrott. Ett annat betänkande som vi ska debattera handlar om regelverket för att utvisa personer som hotar vårt land. I det första betänkandet, som vi nu har framför oss, behandlar justitieutskottet ett antal olika motionsyrkanden som har att göra med andra aspekter av terrorism. Det har att göra med det förebyggande arbetet, offentlig uppmaning, finansiering av terrorism och mycket annat. Eftersom vi ska fokusera på de rent straffrättsliga frågorna tänker jag här ta upp två andra aspekter, det förebyggande arbetet och insatser mot återvändare. Arbetet mot terrorism är tätt sammanflätat med arbetet för att förebygga och motverka radikalisering till våldsbejakande extremism. Den våldsbejakande extremismen hotar såväl demokratins institutioner som människors liv och frihet. Därför behövs långsiktiga och uthålliga insatser även för att förebygga våldsbejakande extremism. Vi har mycket att lära av och president arbete för att bekämpa extremism och radikalisering. presenterade den franska regeringen en nationell handlingsplan för att förhindra radikalisering. Handlingsplanen omfattar 60 åtgärder under rubrikerna: Förhindra radikalisering, Involvera samhället i upptäckt och förebyggande av radikalisering, Förstå och förutse radikaliseringsprocessen, Professionalisering av lokala aktörer och utvärdering av åtgärder samt återintegrering i samhället. är tydligt med att tillämpa ett helt nytt synsätt på den statliga verksamheten på regional nivå genom att integrera bekämpningen av islamism och parallellsamhällen i kärnuppdraget. Åtgärdsprogrammen omfattar bland annat myndighetsgemensamma kontroller av olika verksamheter såsom religiösa samfund, idrottsinrättningar, friskolor, utskänkningsställen och bönelokaler och har lett till nedstängning av separatistiska inrättningar och återkrav av ekonomiska förmåner. behöver på samma sätt arbeta långsiktigt för att bekämpa grogrunden för att unga radikaliseras. Enligt om våldsbejakande islamistisk extremism tenderar våldsbejakande ideologiska miljöer att uppstå framför allt i områden med utbrett utanförskap. kom en ny rapport från Försvarshögskolan som ger en oroväckande bild av hur den salafistiska miljön blivit alltmer sofistikerad i sin organisering. Trots ambitiösa satsningar brister det fortfarande i samordningen mellan olika insatser för att förebygga radikalisering. Det är också alldeles för svårt att få hjälp. Det behövs en fördjupad analys av frågan om hur den regionala samordningen kan stärkas. Detta arbete ska främst ske tillsammans med skolan och i syfte att förebygga att fler radikaliseras, men inte minst för att förhindra ny rekrytering. Skolan, och även andra aktörer kan tillsammans med lokal polis tidigt identifiera personer och direkt erbjuda dem råd och stöd för att de inte ska fastna i miljöer där de radikaliseras. Medvetenhet om föräldrars inställning måste öka med tydliga krav på föräldrar om deras ansvar och skyldigheter att förhindra att barn och unga rekryteras in i våldsbejakande extremism och information om var de kan hitta stöd om de känner oro. De underrättelser som polisen får av Säkerhetspolisen behöver komma vidare till lokal nivå. Den information och de lägesbilder som är lämpliga att lämna vidare till den lokala polisen, skolan och når inte fram. Det innebär problem eftersom detta är samhällsfunktioner som oftast är först med att upptäcka en lokal problematik. För att det förebyggande arbetet på nivå ska vara effektivt och framgångsrikt krävs att alla aktörer på lokal nivå samverkar och bidrar till framtagandet av en lokal problembild. Det innebär bland att kommunerna, som har en särskilt viktig roll i det förebyggande arbetet, behöver skaffa sig en egen lägesbild och identifiera de åtgärder som behöver vidtas mot bakgrund av denna. Det informationsutbyte som blev möjligt genom den lagstiftning om utbyte av information mellan och som infördes behöver följas upp genom en översyn av arbetssättet så att till exempel kommunens lokala samordnare blir delaktiga i samarbetet med Säkerhetspolisen och polisen på ett effektivt sätt. var det europeiska land efter från vilket flest människor per capita reste för att strida för den islamistiska terrorrörelsen IS. Cirka 300 svenskar reste till eller för att ansluta sig till IS eller andra terrorgrupper eller för att ge stöd åt det terroristiska statsbygget. Ett antal av dem har dött, men många har återvänt och andra är kvar i fångläger. Ungefär hälften av IS-resenärerna bedöms ha återvänt. Det vore farligt att tro att de vänder hem därför att de har brutit med en extremistisk ideologi. Tvärtom kan det förutsättas att många kommer att fortsätta arbeta på hemmaplan för att stötta terrorverksamhet och dra in fler. Personer som har anslutit sig till IS har av egen fri vilja blivit medhjälpare till den brutalaste terrororganisation som världen har skådat i modern tid. IS förbrytelser har slagit sönder samhällen och skapat omätligt lidande, särskilt för de minoritetsgrupper som varit särskilda måltavlor för IS förföljelser. Vi i måste göra alla ansträngningar som står i vår makt för att den som varit delaktig i terrorbrott i IS namn utreds, åtalas och straffas. I enlighet med gängse rättsprinciper bör detta som huvudregel ske i det land där brottet begicks. Men tar sig personen till måste rättsstatens alla medel användas för att personen ska lagföras. Det är vi skyldiga alla offer för IS förbrytelser. Utmaningarna för de kommuner som tar emot återvändande barn är stora. Det handlar om individer som med stor sannolikhet kan vara såväl traumatiserade som radikaliserade. Det är av största vikt att de barn som återvänder skyndsamt får tillgång till kris- och traumabearbetning. Det är även nödvändigt att bedöma risken för att barnen har radikaliserats och vilka insatser som krävs för avradikalisering. CVE har ett viktigt ansvar att hjälpa till att förbereda kommunerna. Det är viktigt att socialnämnden inleder utredningar av dessa barn och att de barn som på eget bevåg har anslutit sig till terroristorganisationen utreds för brottsmisstankar. Även vårdnadsfrågan ska utredas. Har du valt att ansluta dig till en terrororganisation har du valt bort förutsättningarna att ge ditt barn en trygg och tillitsfull uppväxt. De familjehem och institutioner där barnen placeras måste få stöd och handledning. Detsamma gäller för personal inom förskola och skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård. Slutligen behöver det göras en säkerhetsplanering för de beslutsfattare inom och socialnämnderna som fattar beslut om omhändertagande av dessa barn. Jag står förstås bakom Liberalernas alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 4. 30 (MP): jobbade jag som polis. Vi hade faktiskt en arbetsplatsträff, så vi var civila och var inne i stan när terrorn slog till. Det första vi då behövde göra var att ta oss tillbaka till stationen för att kunna verka. var ett exempel på hur totalt lamslaget ett samhälle kan bli av ett terrordåd. Vi fick kontinuerligt besked om nya terrordåd, om skjutningar vid och vid . Det var ärligt talat kaos – precis den sortens kaos som en terrorist är ute efter. Det hemskaste är naturligtvis fortfarande offren. Fem personer dog den dagen, och en av dem var ett barn. Terrorn är vidrig oavsett vilken politisk ideologi som ligger bakom. Och vi som samhälle behöver naturligtvis göra allt vi kan för att bekämpa terrorn och för att förebygga att människor radikaliseras in i någon som helst terrorideologi. Det förebyggande arbetet handlar väldigt mycket om ett samhällsbygge. Vi kan prata mycket om det. Men ju mer vi bygger ett samhälle som ser barn tidigt, som ger rätt stöd och hjälp, som skapar sammanhang och som får människor att känna sig inkluderade, desto färre terrorister kommer vi att ha, både interna och exporterade. Detta är ett väldigt stort ämne, och jag kommer att fokusera framför allt på de punkter där har motionerat. Att upptäcka och förebygga radikaliseringsprocesserna är naturligtvis ett brett samhällsansvar. Men extremism har en viktig roll här. anser att Center mot våldsbejakande extremisms arbete med att förebygga radikalisering och samverkan med kommunerna behöver stärkas så att CVE får en mer operativ roll i sitt arbete. Jag går vidare till finansieringen. Personer med terroranknytningar i har länge varit med och finansierat terrorism i stora delar av världen, inte minst i . De pengar som rör sig mellan kriminella miljöer och in i terroranknutna miljöer och ibland ut ur landet är ett jätteproblem; på det sättet är vi med och skapar lidande och död i andra delar av världen. Här behöver vi bli ännu bättre. När vi skärper arbetet mot illegala pengar – mot penningtvätt och mot kriminellas pengar – blir det också lättare att komma åt de pengar som är med och finansierar terrordåd. Här behöver vi göra mer. Vad gäller vår motståndskraft är det, ur ett bredare perspektiv, viktigt att peka på att det för svensk säkerhet är viktigt att har kontroll över svensk infrastruktur. Infrastruktur behöver vara robust och ha motståndskraft mot alla former av utländsk påverkan. Det pågår ett fruktansvärt anfallskrig där vår granne i öster, , har angripit ett demokratiskt grannland. , som är allt annat än demokratiskt, köper upp stora delar av svensk infrastruktur. Vi behöver bli vaksammare på vad vi tillåter och när det gäller vilken sorts ägande i vår nationella och essentiella infrastruktur som vi tillåter externa krafter, som diktaturer, att stå för. Risken för påverkan när man kan kontrollera delar av livsnödvändig infrastruktur i är ju uppenbar. Slutligen har också motionerat om ett nationellt avhopparprogram. Fokus ligger på terrorism. Det är väldigt viktigt att det i alla kommuner finns kapacitet att hantera avhopp på ett snabbt, skickligt och professionellt sätt i samverkan med berörda myndigheter, kommuner och polis. Där är vi inte . Här finns också en koppling till kriminalitet. När vi är ute och träffar människor som drabbas av den grova gängkriminaliteten, till exempel i , lyfts ofta just bristen på ett nationellt avhopparprogram upp som en stor brist. Det sker ett arbete, och man pratar om nationella riktlinjer.