prot · H909124 · 2022-06-03 00:00:00 — Det är en stor strukturreform som vi nu har beslutat om. Vi delar upp i sex civilområden med sex ansvariga länsstyrelser. Vi delar upp samhället i tio sektorer med områdesansvariga myndigheter för varje sektor. Det kan handla om hälso- och sjukvården, transporter, energiförsörjning, livsmedel, vatten och annat. Var och en av dessa sektorer får alltså en ansvarig myndighet. Det beror på att vi anser att det finns en risk när man säger att alla har ansvar för allting. Det brukar sluta med att ingen tar ansvar för någonting. Därför är det viktigt att man pekar ut den myndighet som har ansvar för varje samhällssektor och den länsstyrelse som har ansvaret för sitt område. Det är precis det som det här beslutet handlar om. Sedan tar upp två frågor. Den ena handlar om hur man ska se på styrningen av kommuner och regioner. Där ska jag först säga att inte uttryckligen hade uppdraget att utreda den frågan. Hon lade ändå fram ett förslag, som har fått ganska skarp remisskritik – inte minst från SKR, som menar att det är felaktigt utformat eller menar att det är fel väg att gå. Därför bör vi ha en längre diskussion, eller en längre process, med kommunsektorn för att se hur vi ska kunna lösa den frågan. Det kommer vi att återkomma till. Det vi stannar vid nu är att vi fattar strukturbeslut som handlar om statens myndigheter, det vill säga länsstyrelserna och våra centrala myndigheter. I den delen kommer vi att återkomma. Men att beskriva det här som tandlöst är helt fel, vill jag påstå. Det här är en stor och verkningsfull reform. När det gäller föreskriftsrätten fick också den väldigt skarp remisskritik. Det beror på att det finns en problematik i att en myndighet ska få föreskriftsrätt över en annan myndighet. Om till exempel polisen skulle få föreskriftsrätt över Säkerhetspolisen skulle man hamna i ganska svåra avvägningar. Därför har vi sagt att om man behöver ändringar i hur en myndighet ska hantera olika frågor får man gå till regeringen, som får utfärda de eventuella nya beslut som behövs. Det handlar i så fall framför allt om förordningsbeslut. Det är en bättre väg att gå än att sätta en myndighet ovanför en annan genom föreskriftsrätt. Däremot får vi tio sektorsansvariga myndigheter. Är det då så att någon av de sektorsansvariga myndigheterna säger att något inte funkar i förhållande till en annan myndighet på ett område, då får man gå till regeringen och begära en ny föreskrift och ett nytt beslut. Det tror vi är det riktiga sättet att agera på här. Sedan är detta som sagt bara ett led i återuppbyggnaden av det civila försvaret. Vi genomför ju en historisk sådan återuppbyggnad. handlar det om ytterligare som går ut. Bara tog vi loss till, varav gick till kommuner och regioner. Det pågår också en process på MSB för att ge underlag till regeringen för ytterligare satsningar som behöver göras. Man kom in med ett förslag som uppgår till sammanlagt till . Det förslaget kommer vi förstås att hantera i budgetprocessen för att se hur vi ska prioritera i detta. Men det här är en del av den stora återuppbyggnaden av den civila beredskapen och ett viktigt strukturbeslut. 11 (M): Tack, ministern, för det utvecklade svaret! Jag tänker fortfarande att det beslut som regeringen fattat innebär en väldigt stor omorganisation eller omstrukturering men egentligen inte ger svar på vem som tar ledartröjan när det blåser. När det gäller föreskriftsrätt tänker jag på vad man kan göra i stället för att säga att det inte funkar. Behöver man ändra lagar är det just det vi gör i den här kammaren, och då hade man haft tid på sig sedan den här utredningen kom att ta fram förslag på det. Alternativt kan man bara erkänna att man inte vill ha föreskriftsrätt och är nöjd som det är. Ministern är ganska duktig på att slå sig för bröstet för de satsningar som görs på det civila försvaret just . Men man får inte missa att Försvarsberedningen, som sammanträtt , från början inte hade något uppdrag om det civila försvaret. Det har en väldigt pådrivande opposition arbetat fram för att vi ska få till satsningar på det civila försvaret . En fråga som regeringen inte arbetat med alls är skyddsrum och befolkningsskydd. Detta trots det allvarliga säkerhetsläge som vi har i vår omvärld. Vi har i ungefär 64 000 skyddsrum. I dessa beräknas 7 miljoner människor få plats. Vi är ju några fler. Många skyddsrum är eftersatta och har inte renoverats eller kontrollerats på . Även om det är fastighetsägaren som ansvarar för skyddsrummen är det staten som ska kontrollera att de håller rätt standard. Det har alltså inte skett. En majoritet av skyddsrummen har inte kontrollerats . Evakueringsplanerna är inte heller uppdaterade. Detta inger inte trygghet. Det medför en påtaglig risk för svensk totalförsvarsförmåga, då vi inte har full kontroll över vår beredskapssituation och befolkningsskyddet. Det ska komma en utredning som ska komma fram till nya saker. Men vilket arbete sker på området ? Hur många nya skyddsrum har ministern sett till att det byggs, och hur står det till med kontrollerna av de befintliga skyddsrummen? Man har avsatt pengar, men har man sett till att de verkligen har gått det man har bestämt? Så till min favoritfråga just , fru talman: det utlovade näringslivsrådet. Ministern lovade i en tidigare debatt att det skulle komma , och – efter tre utredningar – har regeringen aviserat att det ska startas. Statssekreteraren berättade i går att det nu bara är ett almanacksproblem innan det kan dra igång. Problemet är bara att ministern har startat ett näringslivsråd utan näringsliv. Vad ska ministern med ett näringslivsråd utan näringsliv till? Är det bara för syns skull? 12 Justitie- och inrikesminister (S): Med all respekt verkar vara väldigt dåligt påläst om vad vi gör. säger att vi inte har arbetat alls med skyddsrumsfrågan. Herregud, vi har ju tillsatt en utredning för att titta på skyddsrumsfrågan. Det gjorde vi . sitter på det uppdraget . Jag fick en föredragning av henne om hur långt hon kommit . Hon kommer som sagt att lämna sitt betänkande . Att påstå att regeringen inte har jobbat alls med skyddsrumsfrågan när det är precis tvärtom tycker jag faktiskt är rätt anmärkningsvärt. Vi har identifierat ett antal brister. Vi behöver lägga in mer pengar i detta. Det har inte byggts skyddsrum i på kanske . Det statliga anslag som vi hade för skyddsrumsbyggande avskaffades ju , och det är klart att det finns en eftersläpning. Vi har också ett renoveringsbehov. Bara att rätta till de brister som man har sett när det gäller skyddsrummen kommer nog att kosta . Det har inte varit okänt tidigare heller att vi har sådana brister. Men jag kan konstatera att när styrde det här landet gjorde man ingenting på det civila området. Man startade inga utredningar och satsade inga pengar i den här sektorn, så jag tycker nog att ska sänka tonläget lite grann. Om det är någon som har jobbat med de här frågorna är det den nuvarande regeringen. Det är samma sak när det gäller näringslivsrådet. Vi har ju beslutat att inrätta ett näringslivsråd. Då säger att det inte ska sitta något näringsliv där. Vi håller just nu på att ta fram en lista på vilka som ska sitta i näringslivsrådet från näringslivets sida. Vi kommunicerar med de organisationerna just nu och kommer som sagt att utse personer i närtid, så där kan jag också säga att vi kommer att leverera. Jag vill ha företrädare från arbetsgivarsidan i det här. Jag vill också ha in arbetstagarorganisationerna i detta eftersom jag vill ha bred uppslutning i hela samhället kring den civila beredskapen, som vi nu behöver bygga upp. Det är väl lite grann så att världen ibland består av två sorters människor. Den ena är de som jobbar, och den andra är de som står bredvid och klagar på dem som jobbar. kan det vara så att de som klagar mest över att en kris inte har hanterats på rätt sätt är precis samma personer som själva aldrig någonsin har varit med om att hantera en kris. Så kan det vara . 13 (M): Jag håller med om att det finns två olika sorters människor. Det kan också vara de som utreder och de som har handlingskraft. När det gäller skyddsrummen hänvisar ministern till just en utredning. Men jag tänker att den utredningen pågår finns det faktiskt 64 000 skyddsrum som har ett behov. Då kan man också göra saker som man redan vet behöver göras medan utredningen pågår. I min värld är det skillnad på att hålla på och utreda och att faktiskt ha handlingskraft. Det är en helt annan sak. Generaldirektören för MSB sa i går att man förespråkar en ökning av budgeten med 6,2 miljarder, med 8,8 miljarder och med 10 miljarder. Bara för den del som handlar om att stärka kommuner och regioner skulle det krävas 1,6 miljarder . Är detta summor som regeringen och ministern ställer sig bakom och har för avsikt att arbeta vidare med? Jag tänker också på målen. Det är en fråga som jag tycker är jätteviktig. Hur ska detta bli som man har tänkt sig? Man måste sätta upp mål – det finns inga tydliga mål för kommuner och regioner. Inte heller finns det utskrivet vad de ska uppnå när det gäller det civila försvaret. Vad är kommunernas och regionernas ansvar, och vad går staten in med? Om man inte vet vart man ska, hur ska man då veta när man har kommit dit? 14 Justitie- och inrikesminister (S): sluggar vilt här, tycker jag. Man kan inte komma ifrån att den här regeringen när det gäller civil beredskap har gjort mer än någon annan regering har gjort i modern tid. Vi går alltså in med . Vi trappar upp efter hand under de år som kommer. tar vi loss ytterligare till detta. Vi genomför strukturreformen med de sex civilområdena och de tio sektorerna. Och vi gör en översyn vad gäller både skyddsrummen och försörjningsberedskapen. Vi har ett tätt och utökat samarbete med kring beredskapsfrågan och frågan om att återuppbygga en del av de lager som vi behöver ha, som ju dessvärre avvecklades . Och vi återkommer också till finansieringsfrågan framöver. MSB har, på regeringens uppdrag, lämnat in underlag för hur vi ska göra . Där kommer vi förstås att återkomma när vi hanterar budgeten. Men vi måste nu gå igenom och prioritera; vi har inte oändliga resurser. Det stora hotet mot våra möjligheter att fortsätta att upprusta både det militära och det civila försvaret är om vi skulle få en regering som i stället går in för stora skattesänkningar. Då kommer vi inte att ha några pengar över till det som samhället verkligen behöver satsa på. Det får vi hoppas att vi ska slippa. Regeringen fortsätter alltså att jobba aktivt med att bygga upp det civila försvaret. Vi gör det i större skala än någon regering har gjort i modern tid. Interpellationsdebatten var härmed avslutad. § 12 Svar på interpellation 2021/22:416 om införande av civilplikt 15 Justitie- och inrikesminister (S): har frågat mig om regeringen har för avsikt att skyndsamt införa civilplikt och hur jag avser att ytterligare stärka de frivilliga som vill vara med i uppbyggnaden av totalförsvar så att de är förberedda vid kris eller krig. Genom regeringens proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025 görs den största satsningen på totalförsvaret i modern tid. Det är inte bara det militära försvaret som ges ökade anslag, utan det sker även en stegvis förstärkning av det civila försvaret. Tillsammans med de medel som tillfördes i budgetpropositionen 2018 uppgår ökningen av anslagen för det civila försvaret 2025 till . Regeringen gav Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, i uppdrag att bedöma behov av personalförstärkningar inom bevakningsansvariga myndigheter och andra berörda aktörer vid en situation med höjd beredskap och ytterst krig. Bakgrunden till uppdraget var behovet av att få en samlad bild av hur personalbehoven ser ut inom olika delar av det civila försvaret för att identifiera vilka typer av verksamheter som kan vara betjänta av särskilda åtgärder för sin personalförsörjning vid höjd beredskap och krig. Sådana åtgärder skulle till exempel kunna handla om förberedelser för att nyttja den allmänna tjänsteplikten, en aktiverad civilplikt eller avtalslösningar. Detta uppdrag har redovisats för regeringen som går igenom och analyserar rapporten i det pågående arbetet med hur personalförsörjningen inom det civila försvaret kan utvecklas. När det gäller vilka åtgärder som bör vidtas är aktivering av civilplikt en viktig fråga. Civilplikten kan utgöra en möjlighet för den som vill göra vapenfri plikttjänstgöring att bidra till totalförsvarets samlade behov. Regeringen avser att återkomma i frågan. De frivilliga försvarsorganisationerna är en viktig del av den samlade förmågan i totalförsvaret. Förutom bemanning och förstärkningsresurser bidrar de till folkförankring och till försvarsviljan. En stark folkförankring och försvarsvilja är en förutsättning för totalförsvarets krigsavhållande uppgift. Regeringen konstaterar att det under den senaste försvarsbeslutsperioden har skett en utveckling där de frivilliga försvarsorganisationernas roll i det civila försvaret har börjat tydliggöras och planeras för. Denna utveckling bör fortsätta. tillför regeringen medel till de frivilliga försvarsorganisationerna i enlighet med totalförsvarspropositionen. Tillsammans med medel som tillförts 2020 uppgår förstärkningen till . Över hela landet finns även ideella organisationer som erbjuder människor kostnadsfria utbildningar i beredskap vid olyckor, allvarliga händelser och kriser. Regeringen har i vårändringsbudgeten föreslagit att dessa organisationer ska tillföras ytterligare för att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. 16 (M): Tack, ministern, för svaret! Frågan om uppbyggnaden av det civila försvaret är central om ska kunna ha ett fungerande totalförsvar som kan värna landet i händelse av kris eller krig. Överbefälhavaren har varit mycket tydlig när det gäller behovet av att det civila försvaret utvecklas parallellt och i takt med det militära försvaret. Försvarsmakten är tydlig i sitt budgetunderlag och menar att deras analys visar att det civila försvarets förmåga att bidra till det militära försvaret vid höjd beredskap och ytterst krig behöver utvecklas. Precis så är det. Regeringen har väldigt länge varit senfärdig i arbetet med det civila försvaret, där många viktiga delar fördröjs och utreds gång på gång. Man kan inte säga att man är handlingskraftig om man startar ytterligare en utredning, och man har hållit på . På område efter område ser vi att vårt civila försvar och vår beredskap inte håller en acceptabel nivå för ett stärkt totalförsvar . menar MSB, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, att regeringen bör överväga att skyndsamt aktivera civilplikt, i första hand syftande till att skriva in civilpliktiga som redan har nödvändiga kunskaper utan föregående grundutbildning. Vidare skriver de att regeringen i det fall den beslutar om aktivering av civilplikt bör överväga att ge sektorsansvariga myndigheter i uppdrag att snabbutreda inom vilka verksamheter civilpliktig personal skulle kunna förstärka personalförsörjningen vid höjd beredskap och krig samt identifiera vilka personalkategorier det i så fall skulle handla om. Med anledning av detta skrev jag den här interpellationen, för det är också ett förslag som vi moderater har haft med i vår motion i försvarsutskottet. Har ministern och regeringen för avsikt att skyndsamt införa civilplikt? Det finns så många duktiga ungdomar som väljer att göra sin värnplikt och ta ansvar för att försvara . finns det ju inte utrymme för alla att göra det. Då kanske det behövs andra och bättre sätt för att både öka försvarsviljan hos unga och engagera fler för att få ett ökat totalförsvar. Här tror vi moderater verkligen på att införa en ny civilplikt – det skulle ge ett robust totalförsvar. Civilplikten avskaffades 2008 och användes när den var aktiv för att utbilda förstärkningsresurser för det civila försvaret. Det handlar till exempel om utbildning i brandbekämpning, sjukvård, röjning och reparationer. I händelse av kris eller krig kommer det att finnas ett utökat behov av personal som kan utföra enklare uppgifter för att samhället ska fungera. Därför anser vi moderater att civilplikten bör återaktiveras. Eftersom vi har haft ett säkerhetspolitiskt allvarligt läge och det är krig i behövs handling på många plan. Vi kan till exempel se en stor tillströmning av intressenter till våra frivilliga försvarsorganisationer, som hemvärnet och . Svenskarna vill hjälpa till och vara förberedda. En stor förändring för att fler skulle kunna vara förberedda och ta ansvar i händelse av kris eller krig skulle vara att återinföra civilplikten. Så vad är det som får er att tveka, herr minister? 17 Justitie- och inrikesminister (S): Det är trevligt att höra en moderat prata så varmt om plikten med tanke på att det var som en gång avskaffade värnplikten, mot socialdemokratins vilja, och sedan dessutom bidrog till att skära ned på försvaret i en sådan omfattning att ni till och med fick en försvarsminister som avgick i protest. Sedan vi tillträdde 2014 har vi lagt om försvarspolitiken i båda dess delar. Vi har satsat mer än någon annan regering på det militära försvaret, och vi satsar också mer än någon annan regering har gjort på det civila försvaret. Och det är inte slut där, med de stora satsningar som gjorts . har vi dessutom sagt att vi när det gäller det militära försvaret bör komma upp i av bnp, vilket bara det är en affär på kanske 40–ytterligare till försvaret som vi behöver satsa – inte minst mot bakgrund av det försämrade säkerhetspolitiska läget. Det känns, med tanke på att själva var med om att avveckla och skära ned på försvaret, lite egendomligt att höra en moderat kritisera regeringen för att vi inte bygger upp det igen tillräckligt fort. gör vi det så snabbt som det bara går, både det militära försvaret och det civila försvaret. På den civila sidan handlar det om förstärkningar med en stegvis upptrappning . kommer det att innebära ytterligare . Vi tog loss ytterligare . Vi talade i den tidigare debatten om de viktiga strukturbeslut som har fattats. Här har vi stora utmaningar och behov framöver. Det handlar om förstärkningar när det gäller försörjning av livsmedel, vatten, energi och kommunikation liksom när det gäller it-säkerhet. Vi har startat ett nytt cybersäkerhetscenter som är aktivt. Och på den militära sidan har vi ju återinfört värnplikten, den värnplikt som avskaffade. MSB säger att vi också måste överväga att återinföra civilplikten. Det kan ske på olika sätt. Det är aktuellt att vi ska göra det. Det kräver då att man vet precis vad man gör och hur det då ska se ut. Men vi har öppnat för det också. Vad kan då civilplikten komma att omfatta för områden? Också där ser man framför sig ganska stora områden. Det kan vara räddningstjänst, hälso- och sjukvård eller äldreomsorg. Det är helt enkelt sektorer där människor får krigsplaceringar i händelse av krig eller höjd beredskap. Då får man säga: Jaha, du är sjuksköterska, och jobbar du med att spruta in botox i människor, men om det blir förhöjd beredskap ska du gå in och jobba i sjukvården i stället! Det är den typen av pliktbeslut som man fattar. Om det blir civilplikt kommer staten att kunna anvisa folk en placering. När det gäller de frivilliga försvarsorganisationerna gör vi återigen en väldigt stor satsning med direkt till frivilligorganisationerna, och sedan ytterligare 10 miljoner till övriga ideella organisationer. Också här gör vi en stor förstärkning. Jag ser framför mig att vi kanske kommer att behöva titta ytterligare på detta och lägga till ännu mer resurser. 18 (M): Tack, ministern, för det utvecklade svaret! Jag tycker att det låter bra att man är intresserad av att titta på civilplikten även i regeringen. Jag tror att det skulle vara bra för . Jag tror att det skulle vara bra för vår försvarsvilja totalt sett. Men jag tycker också att ministern ska vara försiktig med att anklaga andra partier när det gäller vem som rustade ned försvaret, för vi vet ju alla att det var som startade den stora nedrustningen. Vi ska också veta att det var en annan tid då. Det är kanske inte någon ursäkt, men det kan vara en del av förklaringen, tror jag. Jag var själv inte med då, men jag är med och vill ta ansvar nu för att bygga upp försvar. Jag tycker att det är viktigt. I min interpellation frågade jag ministern om ministern avser att ytterligare stärka de frivilliga som vill vara med i uppbyggnaden av totalförsvar, så att de är förberedda vid kris eller krig. Här får jag svaret att mer pengar avsatts, och det är ju jättebra. Men sedan då – vad ska pengarna gå till? Hur följer man upp att det blir som man har tänkt sig? Det finns en hel del knutar att lösa upp, men dem verkar ministern inte vara medveten om. har vi haft frivilliga försvarsorganisationer i , och de spelar det en viktig roll i kris- och krigsberedskap. Det handlar om ungefär 350 000 människor i olika åldrar som är engagerade i 18 olika frivilliga försvarsorganisationer. Genom kurser och utbildningar av de frivilliga ser man till att specialkompetenserna bevaras och utvecklas i takt med att behoven förändras. har behovet verkligen förändrats, fru talman. Flera av organisationerna har också verksamhet för ungdomar för att de ska kunna skolas in och gå vidare. Det är fantastiskt! De stöttar civila myndigheter och Försvarsmakten. Ett fungerande civilt försvar är helt nödvändigt. Det är en nödvändig förutsättning för att det militära försvaret ska fungera och kunna lösa sina uppgifter. Men ett civilt försvar är ju helt omöjligt att få till om man inte har frivilliga. När man deltar i någon av de frivilliga försvarsorganisationerna krävs först en grundutbildning. Sedan ska man lära sig mer via olika vidareutbildningar, så att man ska få de förmågor som vi verkligen behöver. Lagen om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret finns och möjliggör att personer har rätt att få tjänstledigt från sin arbetsgivare för att arbeta på så kallade avtalsdagar. När man är utbildad kan man få avtal med exempelvis , hemvärnet eller liknande för att vara en del av totalförsvaret. Det finns däremot ingen lagstiftning som ger rätt att vara ledig under själva utbildningen. Det gör inte heller för den grundutbildning som krävs för att man ska få börja eller för att genomgå någon av fortsättningsutbildningarna, så att vi ska få de där förmågorna som vi behöver i våra frivilligorganisationer. Om man verkligen menar allvar med att stärka de frivilliga försvarsorganisationerna behöver man också ge dem rätt förutsättningar. Jag ställde en fråga till ministern om ministern hade tänkt att ytterligare stärka de frivilliga som vill vara med i uppbyggnaden av totalförsvar, så att vi är förberedda vid kris eller krig. Finns det någon tanke när det gäller detta, mer än bara pengar? Om de inte ges rätt förutsättningar blir det gärna lite av ett moment 22. Vikten av robust krisberedskap och civilt försvar har verkligen satts i strålkastarljuset genom pandemin. Jag undrar om ministern kan tänka sig att brett arbeta fram förslag som främjar ett viktigt deltagande av frivilliga och stärker deras betydelsefulla arbete. Vi har , Bilkåren och andra duktiga organisationer som gör underverk när det gäller alltifrån logistik och stabsarbete till att köra bil och att hoppa fallskärm. De frivilliga lägger ned själ och hjärta för att vara en del av totalförsvar. Det blir ett problem om de inte kan få vara lediga från jobbet när de ska genomgå sin utbildning. Ska de stå där med mössan i hand och be om att få vara lediga när vi behöver människor som stärker vårt totalförsvar? Borde vi inte kunna lösa det problemet så att vi kan få ett starkt totalförsvar utan ett moment 22 med personer som inte får vara lediga från jobbet? 19 Justitie- och inrikesminister (S): säger att det var en annan tid. Med detta vill hon försvara att skar ned så mycket på försvaret att till och med deras egen försvarsminister avgick i protest. Ni avskaffade värnplikten mot socialdemokratins vilja.